PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 309. — SIUM L. 



(O sion, 7Í0V, es fa derivar del celta siw, aigua; al•lusió comuníssirna en plantes de localitat 

 o estació aquàtica; cf. apiíim, els créixens Nasturt. off.) 



Flors blanques, en umbel•les curtament pcdiinculades, opositifòlies, de 

 8-28 radis filiformes, desiguals, glabres; involucre i petit involucre polifils, 

 de bràcties desiguals, lanceolades, enteres, inciso-lobades o pinnatisectes, 

 3-nerves, pàtulo-reflexes; calze 5-dentat, pètals trasovats, escotats amb un 

 lòbul reflex; estils reflexos, 2 veg. més llargs que l'estilopodi; fruit petit, 

 globuloso-dídim; aquenis amb 5 costelles filiform.es; herbes perennes, de ri- 

 zoma estolonífer, tronc de 4-8 dm., dret, íïstulós, acanalat, fràgil, ramificat, 

 de branques esteses, difuses; fulles lluents, pinnatisectes; segments ovato- 

 lanceolats, desigualment inciso-dentats, acuminato-cuspidats, les inferiors 

 llargament peciolades, les superiors assegudes en la beina pcciolar. 



1,204.-8. angustifolium L. 



(de fulles estretes: correspon a aT3vó'foX).oç.) 



Sinonímia. — Fr. berle; ««g^. water-parsnip. 



Geografia. — Vores d"aigües corrents i estanyades: 

 Castelló d'Empúries. = Girona (Bub.); Camprodon, Ba- 

 nyoles, Baix Empordà (Vay.); pla d'Empúries (Trem.i); 

 Prat de Llobregat (Bofill). — Jul.-Ag. 



A^. B. Encara que s'ha indicat a Catalunya el S. la- 

 tifólhim L , no veiem cap cita concreta. 



78 



