FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 310. — PIMPINELLA L. 



(Es fa derivar de bis-pinnula-bipinnaiisecta, seguint a Linnaeus: bipenniíla, dues vegades 

 pinnat o penat, al•ludint a les fulles.) 



Flors blanques o rosades, en umbel•les de 6-30 radis; involucres gran i 

 petit nuls, llim del calze nul, pètals trasovats, escotats, amb un lòbul in- 

 flex; estils filiformes, estilopodi discoidal, fruit ovoide o subglobulós: herbes 

 ordinàriament perennes, de fulles pinnatisedes, pseudo-compostes. 



Plantes anuals, fulles basilars reniformes, umbel•les de 8-10 radis, fruit 



cobert de petits pèls aplicats P. Anísum. 



Plantes perennes, fulles basilars pinnatisectes, umbel•les de 10-24 radis, 



fruit glabre 2. 



Tronc angulós, solcat, íistulós; fulles inferiors de contorn el•líptico- 

 ovat, segments peciolulats, oblongo-ovats, aguts; estils més llargs 



que l'ovari P. magna. 



I Tronc cilíndric, finament estriat, ple; fulles inferiors de contorn lan- 

 ceolato-ovat, segments sentats, ovats, obtusos; estils més curts que 

 l'ovari P. Saxifraga. 



1,205.— P. Anísum L. 



(avtaov, sembla emparentat amb anethum i aní- 

 sus, Plin.) 



Sinonímia. — Matafaluga; cast. anís o rnata- 

 lahuga; fr. anis; it. anacio; angl. anise. 



Anual, tronc de 3-5 dm., dret, angulós, pu- 

 bescent, ramificat; fulles inferiors llargament 

 peciolades, reniformes, crenato-lobades, les se- 

 güents 3-sectes, de segments ovato-cordi formes 

 o bé ovato-cuneïformes inciso-dentats, les su- 

 periors assegudes en la beina peciolar, 2-3-pin- 

 natisectes, de segments lanceolats, enters; um- 

 bel•les de 8-10 radis filiformes, quasi iguals; 

 estils divergents, vàries veg. més llargs que 

 l'estilopodi; fruit ovoide, cobert de petits pèls aplicats. 



Geografia. — Alguna vegada cultivada pel seu fruit aromàtic : espontània al Montsant, 

 Prades, segons Csta. — Jul. 



P. Anís-m 



79 



