PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Umbel•lííeres. 



G. 310.- Pimpinella, 



1,206. — P. magna L. 



(de fulles grans, espècie gran.) 



Sinonímia. — Cast. pimpinela, saxifraga rna- 

 yor; fr. le grand boucage. 



Vivaç, arrel fusiforme, gruixudeta; tronc de 

 2-10 dm., dret, anguloso-solcat, fistulós, pubes- 

 cent, fullós, ramificat; fulles d'im verd clar i 

 lluents per sobre, més pàl•lides per sota, les 

 inferiors peciolades, de contorn el•líptico-ovat, 

 pinnatisedes, de 5-7 segments oblongo-ovats, 

 pèciolulats, desigualment dentato-pinnatifids , el 

 terminal 3-parLit, a veg. cordiformes o cuneïformes, aguts, les fulles superiors 

 petites, de pocs segments asseguts sobre la beina peciolar; flors blanques o ro- 

 sades, umbel•les de 8-28 radis fillformes o subcapil•lars, quasi iguals, glabres; 

 estils reflexos, molt més llargs que l'ovari; fruit ovoide, grosset, rugós, glabre. 



Geograjïa. — Pr3íis i boscos humits de les muntanyes: Ribes, Queralbs. = Ripoll, S. Joan 

 de les Abadesses, Cabrera, Bellmunt, S. Hipòlit (Senn.lJ; Surroca, Ogasa, Sia. Pau, Frei- 

 xanet, Vidrà (Vay.); Vilaller (Csta.); les Bordes, riberes de Viella, Aiguamoix i Ruda 

 (Llen ); Tredòs (Timb.); Salardú (C. et S ). - Jul.-Ag. 



P. magna 



1,207. — P. Saxifraga L. 



(al•ludeix a la estació de la pla7ita; llocs pedre- 

 gosos de les muntanyes.) 



Sinonímia. — Cast. saxifraga menor; jr. pe- 

 tit bouquetin, pied-de-bouc. 



Vivaç, arrel cònica, primeta; tronc de 2-6 

 decímetres, dret, cilíndric, prim, ple, finament 

 cstriat, pubescent, ramificat, quasi afil en sa 

 m-ajor part superior; fulles d'un verd cendrós, 

 pubescent per sota, les inferiors llargament 

 peciolades, de contorn ianceolato-ovat, pinna- 

 tisedes, de segments asseguts, ovats, inciso-fis- 



tonats, ohtusos, les fulles superiors de segments linears o reduïdes al pecíol; 



flors blanques, umbel•les de 8-16 radis subcapil•lars, quasi iguals, glabres; 



estils reflexos, ínés curts que l'ovari; fruit ovoide, petit, llis, glabre. 



Geografia. — Freqüenl per terres àrides des de la zona litoral fins al Pireneu. — Jul.-Set. 



P. Saxifraga 



80 



