FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 311. — SISON L. 



(aíjcov, Diosc. sison agrion és el peucedanum); hi ha siser i a•ía•apov, xerevia o xirivia 

 (al. Rapunzel). També ho deriven del celta si:{un (0.) 



Flors blanques, en umbel•les nombroses, petites, de 3-6 radis filiformes, 

 desiguals, glabres; involucres gran i petit oligoíils, de bràcties linears, molt 

 petites; llim del calze quasi nul, pètals suborbiculars, bífids, amb un lòbul 

 inflex; estils curtissims, estesos; fruit ovotde-compriímt, petit, glabre; aque- 

 nis amb 5 costelles filiformes, obtuses; herbes biennals, d'arrel cònica, tronc 

 de 5-15 dm,, dret, ílexuós, finament estriat, glabre, molt ramificat; bran- 

 ques primes, pàtulo-ascendents; fulles d'un verd clar, glabres, les inferiors 

 peciolades, de contorn ovat, pinnatisectes, de segments ovato-oblongs, lo- 

 bats a la base, inciso-asserrats, les superiors dividides en segments finament 

 linears, assegudes a la beina peciolar. Olor aromàtica de gomorresina. 



S. amomum 



1,208. — S. amomum L. 



(à[j.co[jLOv, pi. semblant a l'api, d'un fruit perfu•' 

 mat, odorífcr per excellència ^^\) 



Sinonímia. — Angl. hedge honewort (nom 

 que pren d'haver-se usat al principi per a 

 curar una inflor de les galtes anomenada the 

 hone) . 



Geograjia. — Torrenteres i llocs humits: Comú a 

 Terrassa, a Gelida. = Vallvidrera, Hostalric, Banyoles, 

 S. Joan les Fonts (Olot) (Vay.); cordillera del Tibidabo 

 (Senn.). — Juny-Jul. 



(i) Cf. sisymbrium nasturtium L. = íerralis herba; <7íaú|jL|3p[OV o aíjUJJl.jSpov, mentha aquàtica ;nepe(a ca^ 

 laria; thymbra; la satureja, i thjimbraeum, mentha crispa I.. 

 (2) La planta la una o\ot sui generis, no desagradable. 



