FLORA DE CATALUNYA 



Umbel•líferes. 



, G. 3 1 3. - Arami. 



ordinàriament ysectes, segments capil•lar- apiculats, bractèoles més curtes que 

 les umbèl•lules; fruit petit, amb costelles fines, però sortides. 



a serrafum Mutel. — a genuimim G. et G. — Segments de les fulles in- 

 feriors ovato-lanceolats, asserrats. 



[3 intermedium G. et G. — A. glaucifoUum Lap. '^'. —Segments de les 

 fulles inferiors cuneïformes, inciso-dentats. 



Geografia. —'Camps i terres arenoses: Des del litoral al Vallès, a l'Urgell i Empordà. = 

 LaSellera(Cód.!). 



La a serralum Mutel, a Lleida, Urgell i Palautordera del Vallès. 

 La 3 intermedium G. et G., a Terrassa. — Juny-Ag. 



1,212. — A. Visnaga Lamk. — Daucus 

 Visnaga L. 



(de l'àrab bixnaca, que és pastinaca, altra um- 

 hel'lífcra com la xirivia.) 



Sinonímia. — Escuradents '^'; cast. biznaga; 

 jr. herbe aux cure-dents. 



Tronc de 2-8 dm., dret, robust, estriat a la 

 base, solcat a l'àpex, fullós, ramificat, glabre; 

 fulles d'un verd fosc, 2-3-pinnatisectes, de seg- 

 ments linear-apiculats, canaliculats, enters, no 

 cartilaginosos al marge, les inferiors peciola- 

 des, pecíol acanalat, amplexicaule, les superiors petites, amb els segments 

 asseguts en la beina peciolar; umbel•les compostes de nombrosos radis, bas- 

 tant gruixuts, els interiors més curts, arquato-connivents a la maturitat, in- 

 serts en un receptacle dilatat; bràcties de l'involucre ^-pinnatisectes, seg- 

 ments linear-filiformes, bractèoles tan o més llargues que les umbel•les; fruit 

 ovoide, petit. 



Geografia. — Terres de conreu i arenoses: Al litoral, Urgell, Segarra i part de Bages, = 

 Vic, 01ot(Csta., Bub.); Collsacabra (M." Masf.!); Manresa, Moià (Font); Empordà (Bub.); 

 S. Hipòlit de Voltregà; Fortianell (Senn.!), — Juny-Ag. 



(1) No pas de Glaucium, sinó de vXauvtÓç, verd pàl•lid o gris, blavenc, color de l'oliva; llatí glatuus, verd de 

 mar, aplicat al fullatge. 



(2) Els peduncles de les flors d'aquesta planta s'empleen en alguns llocs com escuradents. Sembla que la planta 

 més apropiada per això és la Pistacia Terebinthus. 



