FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 316. — TRINIA HOFFM- 



(Dedicat a C. Trinius, botànic rus, qui ha publicat alguns treballs sobre herbes.) 



Flors blanques, dioiques, en umbel•les petites, nombroses, de 4-8 radis 

 desiguals; involucres gran i petit nuls o monoíils, llim del calze nul, pètals 

 enters, els de les flors masculines lanceolats, contrets en punta envolta, els 

 de les flors femenines ovato-apiculats, amb punta mflexa; estils reflexos, 

 molt m,és llargs que l'estilopodi deprimit; fruit petit, ovoide, comprimit, ne- 

 gre a la maturitat, glabre; aquenis amb 5 costelles filiformes, iguals; herbes 

 biennals o perennes, d'arrel napiforme, coberta a l'àpex dels testos de les 

 fulles velles; tronc de 1-3 dm., dret, fíexuós, angulós, glabre, molt ramificat 

 des de la base; branques pàtulo-erectes, fulles d'un verd pàl•lid, de contorn 

 triangular, les inferiors peciolades, 2-3-pinnatisectes, de segments linears, 

 canaliculats, mucronats i serrulato-aspres al marge; segments de les fulles 

 superiors asseguts a una beina ampla i albo-escariosa al marge. 



1,216. — Tr. vulgàris DC. 

 Gaud. 



Tr. dioica 



a platycarpa Rouy. — Tr. púmila Rchb. ^'\ — 

 Planta nana (3-5 cm.), segments de les fulles 

 curts, oblongo-lanceolats. 



Geografia. — Pastures seques i pedregoses de les 

 muntanyes: S. Llorenç del Munt i Montcau, no escassa 

 al cim; Caldes de Montbui (al Farell), Montsant; Rasos 

 de Peguera. = Cabrera (Salv.!); Bassegoda (Tex.!); prats 

 de Bassegoda, Collsacabra, Tabertet (Vay.); Darnius 

 (Bolós); Prades (Puj. J.); Font de Comps; muntanya 

 de Valmanya; Font-Romeu (Gaut.). 

 La et platycarpa Rouy, als Rasos de Peguera, 25 Jul. igoS legi. — Maig-Jul. 



(i) De les poques espècies dioiques que conté la família; púmilus, pres adjectivament: nan; nana. 



89 



