PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Umbel•líferes, 



G. 322. - Chaerophyllum. 



superiors sentades en una beina curta; umbel•les de 6-20 radis quasi iguals, 

 bastant robustos i solcats, erecto-ascendents a la maturitat; involucre nul, 

 petit involucre de 6-9 bractèoles lanceolato-acuminades, molt breument pes- 

 tanyoses, reflexes; pètals pestanyosos, estils drets, més llargs que l'estilopodi 

 cònic; fruit de 10-12 mm. 



Geografia. — Vores de torrents, prats i boscos humits de les muntanyes: Montseny, vall 

 de Sta. Fe; vall de Ribes, vores del Fresser.=Montserrat (Csta.); Núria (Salv., Vay., Senn.); 

 Queralbs (Vay.); vall d'Aran, Aiguamoix, Ruda, Montgarri (Llen.); Lés (C. et S.); vall de 

 Tredòs (Timb.). — Juny-Agost. 



m^.& 



1,229.— Ch. témulum L. 



(tradueixen uns autors penché, els fr., i els 

 angl. rough; témulus no és llatí; temiilcntns sí; 

 Myrrhis temulenta Sin. (M. temula Spreng.) 

 que és la nostra espècie, i el cèlebre Lolium, que 

 embriaga; temctum és el vi beguda que se'n 

 puja al cap (capiteux dels ír.) cf. tò [j-éO-o, de 

 la mel fermentada.) 



Biennal, arrel prima, fusiforme; tronc de 

 3-10 dm., àxç:i, fortament inflat sota dels nusos, 

 ple, estriat, eriçat à la base, amb taques bru- 

 nes, ramificat a l'àpex; fulles pubescents, d'un 

 verd fosc, les inferiors peciolades, 2-pinnatisectes, de segments ovato-oblongs, 

 obtusos, inciso-fistonats, les superiors sentades en una beina estreta; umbel- 

 les de 6-14 radis desiguals, un poc eriçats; involucre nul o i-fil, el petit in- 

 volucre de 5-8 bractèoles ovato-lanceolades, pestanyoses, agudes, reflexes; pè- 

 tals glabres, estils tan llargs com l'esiUopodi, 

 cònic, a la fi reflexos; fruit de 6-7 mm. 



C. témulum 



w^mm,. 



Cb. aureum 



Geograjia. — Boscos i llocs herbosos: Vall de Ribes; 

 Bagà, vora del riu Greixa, abundant a S. Hilari, Mont- 

 solí i Guilleries. = Comú per bardissars (setosj ('), ma- 

 tolls de les muntanyes i valls pirenenques (Csta.); Osor 

 (Cod.!). — Juny-Jul. 



1,230.— Ch. aureum L. 



(daurat, d'or, pel fruit groguenc.) 



Perenne, rizoma gruixut, ramificat, negre; 



(i) Saepes, saepta. 



102 



