FLORA DE CATALUNYA 



Umbel•líferes. G. 322. - Chaerophyllum. 



tronc de 5-10 dm., dret, un poc inflat sota dels nusos, ple, anguloso-estriat, 

 + pelut i maculat, ramificat; fulles blanes, cobertes de pèls aplicats, les 

 inferiors llargament peciolades, ^-pinnatisedes , de segments ovato-lanceolats, 

 pinnatífido-dentats , acutiúsculs, el segment terminal més llarg i dentat, les 

 fulles superiors sentades en una beina curta; umbel•les de 8-20 radis filifor- 

 mes, bastant desiguals, glabres; involucre de 1-3 bràcties caduques, el petit 

 de 6-7 bractèoles lanceolato-acuminades, llargament pesianyoses, reflexes; pè- 

 tals glabres, estils més llargs que l'estilopodi cònico-deprimit, reflexos; fruit 

 de 10-12 mm., grogiienc. 



Geografia. — Boscos i prats de les muntanyes: Queralbs, a la font de la Ruira. = Ripoll, 

 Cabrera (Salv.!); Freixanet, Platraver, Puigsacau et alibi, prop d'Olot (Csta.); Camprodon 

 (Bub.); Montgrony, Castellar d'en Huc, al cim de Bellmunt, Esquirol, S. Hipòlit de Vol- 

 tregà (Senn.); Vall d'Aran, Artiga de Lin (Zt.); Artiga de Viella, Pumero (Llen.l); Arties, 

 Salardú (C. et S.). — Jul.-Ag. 



103 



