FLORA DE CATALUNYA 



Umbel•líferes. 



G. 329. - Astraritia. 



blanques o pnrpurines, però verdes a l'àpex, tant més llargues que la um- 

 hel•la; dents del calze lanceolades , llargament aristades; fruit oblong, un poc 

 atenuat a la base, cobert d'escames obtuses. 



Geografia. — Prats, boscos i pastures de les muntanyes : Montseny, Ribes, Núria i alt 

 Bergadà. = Corbera, del Bergadà al bosc de Ginebret, a menys de 600 m. (Puj. C); S. Hi- 

 pòlit de Voltregà; entre Ripoll i S. Joan de les Abadesses (Senn.) — Jul.-Ag. 



1,238. — A. minor L. 



Es diferencia essencialment de l'anterior per 

 ser més feble i de menor talla (3-4 dm.), fulles 

 d'un verd pàl•lid, palmatisectes, de segments 

 més estrets, atenuats pels dos caps, inciso-asse- 

 rrais; umbel•les més petites, sostingudes per 

 peduncles més llargs i quasi filiformes; bràc- 

 ties de l'involucre un poc menys nombroses, 

 lanceolato -linears, a lo més tan llargues com 

 la umbel•la, sempre blanques, però verdes a 

 l'àpex, poc aparentment venoso-reticulades; 



flors petites, dents del calze ovades, obtuses, breument i brusca aristades; 



fruit ovoide, cobert d'escames acutiilscules. 



A. tninor 



Geografia. — Roques humides i pastures de les muntanyes: Núria, des del Salt del Sas- 

 tre. = Setcases, Costabona, Comabella (Vay.). — Jul.-Ag. 



III 



