PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Caprifoüàcies, 



G. 333. - Sambúcus. 



1,245.-8. Ébulus L. 



(0 ebulum, Apul., nom de la flauta; olma, a 

 Dàcia.) 



Sinonímia. — Ebuls, piidols; cast. yezgo, sau- 

 quillo. 



Perenne, de rizoma cundidor, tronc de 

 5-11 dm., herbaci, dret, robust, solcat, simple 

 o poc ramificat, glabre o glabrescent, ple de 

 medul•la blanca; fulles de 7-1 1 segments pecio- 

 lulats, llargament lanceolato-acuminats, asser- 

 rats; estipules foliàcies, ovades, desiguals, den- 

 tades; flors blanques o vermelloses per fora, oloroses, en ampla cima repeti- 

 dament tricotòmica, posteriors a les fulles; lòbuls de la corol•la ovato-aguts, 

 anteres vermelloses, baia globulosa, negra a la maturitat. 



S. Ébulus 



Geografia.— h{3,vgQS> i terres argilenques humides, des de la zona inferior a la regió sub 

 alpina. — Maig-Juny. 



1,246.-8. nigra L. 



(pel fruit (n'hi ha de verd i de vermell.) 



Sinonímia. — Saúc, saüquer, bonarbre; cast. 

 saúco; fr. sureau; ajtgl. common elder. 



Arbustos o arbres de 2-6 m., branques 

 verrucoso-grisenques, plenes d'una medul•la 

 blanca; fulles de 5-7 segments peciolulats, 

 ovato-lanceolais, llargament acuminats, desigual- 

 ment asserrats; estipules jnolt petites o nul•les, 

 flors albo-groguenques , molt oloroses, en ample 

 corimbe compost, amb les primeres divisions 

 cuinades; lòbuls de la corol•la ovato-arrodonits, anteres grogues; baia glo- 

 bulosa, ordinàriament negra a la maturitat. 



Geografia. — Torrenteres, boscos, bardissars i proximitats de les habitacions més o 

 menys espontània; abundant a Alontsolí. — Maig-Juny. 



