FLORA DE CATALUNYA 



Capriíoliàcies. 



G. ^^6. -Lonicera. 



flors groguenques, amb estries vermelles, oloroses, en capítols terminals sos- 

 tinguts per peduncles llargs i puhescent-glandulosos; dents del calze lanceo- 

 lato- agudes, corol•la pubescent-glandulosa, de tub més llarg que'l llim, ar- 

 quejat i dilatat cap a la gorja; estil glabre, baies ovoides, d'un vermell viu. 



Geografia. — Boscos i vores de torrents: Empalme, Montseny, S. Hilari i Montsolí, Olot, 

 marges de la Campa. =Serra la Pena, prop de l'Espluga de Francolí; muntanyes de Prades; 

 valls pirenenques (Csta.); regió inferior de Núria (Vay.); la Sellera (Cod. ■; S. Hipòlit de Vol- 

 tregà (Senn.); Banyeres de Luchon (Bub.); Fos (C. et S.). — Jul,-Ag. 



1,255. — L- Xylosteum L. 



(cf. triosteum; holosteum ^'^, aquí referit a les 

 llavors dures com ossos.) 



Arbust de 1-2 m., dret, ramificat; branques 

 joves pubescents, fulles caduques, ovato-agudes, 

 blanes, pubescents, més pàl•lides per sota, iotes 

 curtament feciolades; flors albo- groguenques, 

 inodores, axil•lars, geminades; peduncles pe- 

 luts, tan llargs com les flors, amb hràcties 

 linears més llargues que l'ovari; dents del calze 

 obtuses, corol•la 2-labiada, de ittb gibós a la 

 base, més curt que'l llim, peluda; filaments estaminals i estil peluts; baies 

 globuloses, deprimides, apenes soldades a la base, d'un vermell bonic. 



L. Xylosteum 



Geografia. — Boscos de les muntanyes: Cordillera 

 superior del Vallès, des del Montserrat al Montseny, 

 fins a la regió subalpina; Montsant. = Montgrony, Berga 

 (Senn.); la Sellera (Cod.); Bosost, Artiga de Lin (Llen.); 

 Salardú (C. et S.). — Maig-Juny. 



1,256. — L. caerulea L. 



(les baies són blaves, quasi negres.) 



Petit arbust de i m. o menys, dret, de 

 branques brunes, les joves eriçades; fulles ca- 

 duques, ovato-obtuses o acutiúscules, breument 

 peciolades, un poc peludes per sota; flors albo- 

 groguenques, inodores, axil•lars, geminades, 

 breument pedunculades; peduncles peluts, 2-4 veg. més curts que les flors; 



(-) 



ÓAoffTÍov, és un plantatge (Plin.), Cf. xylophyton, la consolda; xyliglycon, el garrofer: ^úXov, és insta. 



127 



