FLORA DE CATALUNYA 



Caprifoliàcies. 



G. 336. - Lonicera. 



peduncles glabres; biàcties ovades, més curtes que l'ovari; corol•la 2-lahiada, 

 glabrescent, de tub marcadament gihós a la base, més curi que I llim; fila- 

 ments estaminals i estil peluts a la base, baies ovoides, un poc soldades a 

 la base, coronades per les dents persistents del calze, negres. 



Geografia. — Boscos i roques de les muntanyes : La Molina, Eyne, Setcases, Costabona 

 (Vay.); Camprodon (Bub.); Monllouis (Gaut ); boscos d'Arties i altres de la Vall d'Aran 

 (Csia.); Artiga de Lin (Lien.!); prop de Luchon (Bub.). — Maig-Jul. 



1,259. — L. alpígena L. 



(la pàtria és alpina. Sinòn. de Alpinus Al- 

 pensis, però no llatí: com Apenninígena.) 



Sinonímia. — Gosul; dites (a Berga). 



Petit arbust de prop de i m., dret, ramifi- 

 cat, de branques blanquinoses, glabres; fulles 

 grans (freqüentment de més de i dm.), ovato- 

 oblongues, acuminades, peciolades, pubescents 

 per sota, pestanyoses; flors albo-rosades, axil- 

 lars, geminades, 3-4 veg. més curtes que'l pe- 

 duncle glabre; bràcties linears, 2-3 veg. més llargues que l'ovari; corol•la 2-la- 

 biada, de tub gibós a la base, més curt que'l llim; filaments estaminals i estil 

 peluts, baies soldades simulant una sola, ovoide, atropurpúria. 



Geografia. — Boscos i roques de les altes muntanyes: Prop de Berga, a la font dels Mui- 

 xons (Grau!); Setcases (Isern); Bac de la Presta, Costabona (Vay.); Vall de Llo, plana de la 

 Cerdanya, prop de Montlouis (Gaut.); Montgrony (Senn.); Arties (Csta.); Montgarri (Bub.); 

 Tredòs, Aiguamoix, Ruda (Llen.!); Montartó, Artiga de Lin (C. et S.). — Maig-Juny. 



A^. B. No's fa menció de la Adoxa ynoschatellina L. referida al Montseny i als Pire- 

 neus per Colm., ja que cap botànic l'ha trobada al primer lloc, i sembla que tampoc als es- 

 cassos del Pireneu Central, on havia sigut indicada (Bub., II, 340). 



129 



