FLORA DE CATALUNYA 



Rubiàcies. G. 337. -Rúbia. 



'Tronc persistent a la base, fulles persistents, sentades; anteres quasi 

 rodones, estigma capitat R. peregrina. 



)Tronc no persistent a la base, fulles caduques, breument peciolades; 

 anteres linear-oblongues, estigma claviforme . . R. tinctórum. 



1,260. ~R. peregrina L. 



(com si diguéssim: extranger, exòtic; forastera.) 



Sinonímia. — Roja, esgarra-llengües; cast. 

 rubia brava. 



Tronc de 3-14 dm., ramificat, ajagut o fi- 

 laire, persistent a la base, glabre; fulles per- 

 sistents, sentades, ovato-lanceolades coriàcies, 

 lluents, dentato-espinoses al marge i nervi 

 dorsal, apenes reticulades pel revers; flors à'un 

 groc pàl•lid, peduncles tricotòmics, amb bràc- 

 ties ovato-rodones o eliíptico-lanceolades; lòbuls de la corol•la bruscament 

 cuspidats, anteres suborbiculars, estigmes capitats; baies subglobuloses, negres, 

 lluents, de la grandària d'un pèsol. 



Geografia. — Marges i bardissars des del litoral fins al Pireneu. 



Maií 



1,261. — R. tinctórum L. 



(genitiu plural de tinctor, el tintorer ^''.) 



Sinonímia. — Roja, rèbola, grança, rubia; 

 cast. rubia, granza, royuela. 



Es diferencia de l'anterior pel tronc total- 

 ment anual i per lo tant no lignoso-persistent 

 a la base, per les fulles bastant grans, ovato- 

 lanceolades, caduques, atenuades en curt pecíol, 

 primetes, visiblement reticulades pel revers; 

 flors d'un groc més viu, lòbuls de la corol•la 

 ovato-lanceolats, no cuspidats; anteres linear-oblongues, estigmes claviformcs. 



, Geografia. — Procedent d'antics cultius, no escasseja al Pla del Llobregat ni a l'Urgell, 

 abundant com a mala herba a Lleida, MoUerusa, Golmés et alibi. = Sanahuja (Csta.). 



(1) De l'arrel se'n treu un tint d'escarUti per al cotó, sobre tot de la pi. procedent de HoUnda, mís tard substi- 

 tuït per l'alitzarina. Tenyeixen les secrecions animals i fins i tot els ossos, S'empleà per als ronyons. 



131 



