FLORA DE CATALUNYA 



Rubiàcies. 



G. 338. -Galium. 



Flors en panotxa; peduncles més llargs que les fulles; raquis gros i 

 sortit; plantes que no s'ennegreixen per la dessecació, pubescents 



24 <; i híspides G. pusillum. 



Flors en cimes 1-3-flores; peduncles iguals a les fulles o més curts; 



raquis poc sortit 25. 



í Peduncles i-ílors; fruit llis; raquis ample; plantes de 2-6 cm., que's 



) tornen grogues per la dessecació G. pyrenaicum. 



^ \ Peduncles 1-3-flors; fruit tuberculós; raquis fi; plantes de 2-6 cm., que's 

 ( tornen negres per la dessecació G. caespitósum. 



siúsculs: 



1,262. — G. rotundifolium L. 



(de fulla rodona; rotund i foli us ApuL, com 

 quinquefolius, aquifolius i altres). 



Perenne, rizoma filiforme, tronc de 3-4 dm., 

 prim, dret, simple o poc ramificat, fràgil, gla- 

 bre o pubescent; fulles ovades, trinerves, pri- 

 mes, breument peciolades, mucronades, pesta- 

 nyoses, glabres, verticil•lades per 4, distants; 

 flors blanques, hermafrodites, en cimes tricò- 

 tomes, terminals, pauciflorcs, llargament pe- 

 dunculades; pedicels divaricats, molt més llargs 

 que les flors; lòbuls de la corol•la ovats, obtu- 

 fruit eriçat de pèls ganxuts. 



Geografia. — Boscos de les muntanyes: Roques pròximes a Castelldefels (Csta.l); Vall 

 d'Eyne, pon de Viella (C. et S.); llocs ombrívols de la Ribera de Viella (Llen.I). — Maig-Jul. 



1,263. — G. cruciatum Scop. 



(pròpiament de crucio, posar en creu; per les 

 fulles verticil•lades per 4, distants). 



Sinonímia. — Creuera, crucida groga; fr. 

 croisette . 



Perenne, d'un verd groguenc, tronc de 

 2-8 dm,, quadrangular, solcat, dret o ascen- 

 dent, simple, eriçat de llargs pèls blancs este- 

 sos; fulles ovato-el•líptiques, trinerves, amb els 

 nervis laterals poc marcats, primes, pcstanyo- 



'35 



