FLORA DE CATALUNYA 



Rubiàcies, 



G. 338. -Galium. 



fers pàtulo-erectes; corol•la molt petita, de lòbuls acutiúsculs; fruit trasovafo- 

 rodó, eriçat de pèls ganxuts, tan llargs com ell. 



Geografia.— Llocs arenosos i roques granítiques: Cap de Creus (Vay.!); Pireneu Orien- 

 tal, Portvendres (Timb. ex Bub., Gaut, Rouy). — Maig-Juny. 



1.270. — G. verticillàtum Danth. 



(de verticillus; per les fulles i per les flors dis- 

 posades — així com el rodet (cast. tortera rodaja, 

 fr. peson) del fus). 



Anual, tronc de 1-2 dm., dret, íiliforme, ra- 

 mificat des de la base, escabriúscul, tetràgon; 

 fulles verticil•lades per 4-6, lanceolato-ohlongues , 

 cuspidades, reflexes i a la fi aplicades contra 

 el tronc, glabrescents, escabriúscu-les al mar- 

 ge: flors groguenques, 3-7 en verticils axil•lars; 

 pedicels i-flors, drets, curts; fruit ovoide, eriçat 

 de pèls blancs, drets, quasi iguals al diàm. 



Geografia. — Llocs pedregoses de les baixes muntanyes: Val d'Uxó, prop d'Horta (Tar- 

 ragona) (Font!); Aragó, pertot el Maestrazgo; roques caiisses de prop de Beceite (Losc); 

 Piren. Or., r. (G. et G., Bub.), cita vaga no confirmada (Gaut.). — Juny. 



1.271. — G. Parisiense L = G. Angli- 

 cum Huds. 



(llatí Parisiacus, de Parisii, Lutetia Parisio- 

 rum; Anglicus, format de Angli Anglii (els 

 saxons britànics, pàtria de la espècie). 



Anual, arrel prima, tronc de 1-3 dm., prim, 

 dret o difús, un poc flexuós, molt ramificat, 

 quadrangular, escabrós per petits agullons re- 

 corbats; fulles linear -lanceolades, mucronades, 

 de raquis fi i adornat com el marge d'agullons 

 encorbats, verticil•lades per 5-6, rarament per 

 7, al principi esteses, a la fi reflexes; flors ví- 

 rido-vermelloses, en petites cimes axil•lars, formant una panotxa estreta- 

 oblonga que comença quasi a la base; pedicels fructífers capil•lars, pàtulo- 

 erectes; corol•la mol petita, de lòbuls aguts; fruit petitíssim, bru, glabrescent. 

 a nudum Gr. et Godr. — Fruit glabre (nua). 

 3 vestítum Gr. et Godr. — Fruit híspid ívestida). 



139 



