FLORA DE CATALUNYA 



Rubiàcies. 



G. 338.-Galium. 



l'àpex; flors vermelles, rarament groguenques, petites, nombroses, peludes per 

 fora, en panotxa piramidal, molt ramificada, amb les branques esteses o re- 

 flexes; bràcties ovades, tant o més llargues que'ls pedicels, que són filifor- 

 mes, eriçats, divaricats i apenes més llargs que'l fruit; corol•la petita, de 

 lòbuls ovats, llargament apiculats; fruit petit, eriçat de llargs pèls. 

 Subvar. lufeum Rouy. — Flors groguenques. 



Geograjia.— Uocs secs i herbosos, des de la costa fins al Cadí, Ribes i S. Miquel Sulter- 

 ra, el lipus i alguna veg. la subvar. liiieu}7i Rouy. = Comú al Pireneu Oriental, on s'eleva 

 fins a la vora de Montlouis (Gr. et Godr.; Rouy). — Juny-Ag.). 



G. uliginoaum 



1,274. — G. uliginosum L. 



(ulígo, ulíginis, humitat (natural) "de la terra; 

 cf. fr. uUgineux; estació de la planta). 



Perenne, rizoma prim, tronc de 2-5 dm., fe- 

 ble, difús o ascendent, quadrangular, molt es- 

 cabrós; pèls petits, agullons reflexos que porta 

 als' angles; fulles linear-lanceolades , agudes, cus- 

 pidades, atenuades a la base, escabroses, amb 

 una sèrie d'agullons encorbats i una altra de 

 recobarts al marge, verticil•lades per 6-7; flors 

 blanques, en cimes axil•lars i terminals curtes 

 i separades, formant una panotxa estreta, 

 fluixa i fullosa; pedicels apenes més llargs que les flors, divaricats a la fruc- 

 tificació; lòbuls de la corol•la ovato- aguts, anteres grogues; fruit negrós, gla- 

 bre, xagrinat, petit; planta que no's torna negra per la dessecació. 



Geografia. — Llocs pantanosos o humits : Montseny (Senn.); la Cerdanya, als llacs de 



Puigmòrens (Gaut.); Prats de la Vall d'Aran; al llarg del 

 Garona (Zett., Csta.); prop de Luchon (Bub.); les Bor- 

 des, Aiguamoix, Ruda, Montgarri (Llen.). — Juny-Set. 



1,275. — Gr. palústre L. 



(palustris, dels pantans). 



Perenne, rizoma molt prim, ramificat, radi- 

 cant; troncs de 2-5 dm., nombrosos, prostrato- 

 ascendents, difusos, un poc radicants a la base 

 i una mica aspres pels angles; fulles ohlongues 

 o bé ohlongo -linears, obtuses, mútiques, glabres 

 per les cares, escabroses pel marge i raquis 



141 



