PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Rubiàcies. 



G. 338. -Galium. 



verticillades per 4-5; flors blanques o rosades, en cimes axil•lars i terminals, 

 formant una panotxa difusa, Uargueta, estreta i poc fornida, de branques al 

 principi erectes, després cobertes i àdhuc reflexos; pedicels fructífers divarica- 

 to-refractats, 1-2 veg. més llargs que'l fruit; lòbuls de la corol•la aguts, ante- 

 res purpurines; fruit negrós, glabre, petit; planta que's torna negra per la 

 dessecació. 



P rupícola Desm. — Tronc llis, lluent, sense agullons; fulles , oblongo-es- 

 patulades, primes, sense agullons; cima pauciflora. 



Y elongatum Lge. — Tronc robust, inflat de nusos, llis als angles; fulles 

 lanceolades, grans, atenuades pels dos caps, poc escabroses al marge; pa- 

 notxa ampla, multiflora; fruit gros. 



Geografia. — Llocs inundats i estanyats i aigüerols d'una gran part del país : Prat del 

 Llobregat, Castelldefels, Montcada, Tordera, la Costa, de Montseny, Santa Fe, St. Hilari et 

 alibi. = La Cerdanya, Olot, Banyoles, a l'Empordà (Vay.); la Sellera (Cod.). 



La var. ^ rupícola Desm., a Olot (Vay.!), la Sellera (Cod.!). 



La Y elongatum Lge., al litoral, Montcada, Mollet (Csta.). — Maig-Ag. 



1,276. — G. verum Scop. 



(verus, veritable, és groc; cj. spurium ^''j. 



Sinonímia. — Espunidella groga; fr. petit 

 muguet; angl. cheese-rennet, bedstraw. 



Perenne, tronc de 2-5 dm., dret prostrato- 

 ascendent, rodó o molt obscurament angulós, 

 simple o poc ramificat, de branques curtes, 

 glabre o pubescent; fulles estretament linear- 

 mucronades, revoltes pel marge, lluents per so- 

 bre i pubescent-blanquinoses per sota, llargues 

 de 1-3 cm., verticil•lades per 8-12; flors grogues, 

 oloroses, en panotxa terminal, oblonga, molt ramificada, de branques curtes, 

 erectes, apretades; pedicels fructífers capil•lars, estesos, més llargs que'l 

 fruit; lòbuls de la corol•la obtusos o acutiúsculs; fruit petit, glabre, llis; planta 

 que's torna negra al secar-se. 



var. Y litorale Bréb. — Planta ajaguda i un poc radicant, tronc d'en- 

 trenusos curts, panotxa curta, tirsoidea; flors d'un groc fosc. 



Geografia. — Prats, pastures i llocs herbosos : al litoral, Vallès, Bages, S. Hilari et alibi. 

 La Y litorale Bréb., al litoral, remuntant fins a la vora de Tordera. — Juny-Set. 



(1 E« lé per la espècie que fa pendre o amatorvar la llet. 



142 



