FLORA DE CATALUNYA 



Rubiàcies. 



G. 338. -Galium. 



1,277. — G. MoUugo L. 



(moUugo, nom de la Stellaria i de /'Anagallis). 



Sinonímia. — Espunidella blanca; cast. rubia 

 silvestre, galio blanco. 



Perenne, tronc de 3-15 dm., dret o ascen- 

 dent, quadrangular , rígid, inflat als nusos, gla- 

 bre pubescent a la base, ramificat; fulles 

 trasovades, oblongues o bé ohlongo-lanceolades , 

 niucronades, primes, lluents per sobre, d'un 

 G. Moiiugo i verd clar per sota, de raquis estret, poc sor- 



tit, verticil•lades per 6-8; flors blanques, petites 

 i nombroses, en panotxa ampla, llarga o fluixa, de branques obertes o di- 

 varicades; peduncles fructífers oberts, divaricats o reflexos; lòbuls de la corol•la 

 apiculats; fruit ovoide, petit, glabre, xagrinat. 



Subsp. G. elàtum Thuill. — Tronc bastant inflat als nusos, fulles més am- 

 ples, panotxa ampla, de branques obertes; peduncles fructífers bastant di- 

 varicats i fins reflexos. 

 « 



Geografia. — Bardissars i llocs selvosos : Plana de Vich (Salv.l, Csta.). 

 La subsp. G. elàtum Thuill. — En altres llocs de la muntanya com Berga i més enllà 

 (Csta.). — Juny-Ag. 





1,278.-0. eréctum Huds. — Subsp. de 

 la anterior, apud Rouy.— var. p erectum, 

 apud Fiori. 



(erectus, dret, pel tronc). 



W 



Tronc de 2-8 dm., dret, quadrangular, un 

 poc inflat als nusos, llis, glabre o pubescent; 

 fulles oblongues o lanceolato-linears, mucrona- 

 des, gruixudetes, un poc revoltes pel marge, 

 de raquis molt sortit, escabroses, reflexes, ver- 

 ticil•lades per 6-8; flors blanques, nombroses, 

 en panotxa oblongo-estreta, de branques ascen- 

 deni-erectes; pedicels fructífers poc divaricats, 

 poc més llargs que'l fruit; lòbuls de la corol•la apiculats, fruit grosset, gla- 

 bre, xagrinat. 



5 alpinum Timb. — Planta nana, cespitosa, de fuUes linears, punta molt 

 estreta, pauciflora. 



143 



