FLORA DE CATALUNYA 



Rubiàcies. 



G. 338. - Galium. 



eiprpàtulo-erectes, després reflexes i a veg. un poc encorbades per la punta, 

 glabres i àdhuc lluents, però escabroses al marge, verticil•lades per 6-8, les 

 florals petites; flors blanques, 4^ oloroses, en panotxa + ampla, amb les 

 branques pàtulo-erectes; lòbuls de la corol•la molt apiculats, pedicels fruc- 

 tífers un poc divaricats i més llargs que'l fruit, que és globulós, llis i negròs 

 a la maturitat. 



(3 falcatmn Willk.=G. corrudaefolium |B falcatum Wk. et Csta.=G. corru- 

 daefolium Vill. — Fulles linear-alenades, revoltes pel marge, les superiors fal- 

 cat o-corbades, les del mig encorbades a l'àpex, les inferiors més amples, pla- 

 nes, reflexes. 



Geografia. — Erms, marges, vores de camins: no escassa al litoral, Vallès i Bages. = Roques 

 de Queralbs, fins a Núria, N/ Senyora del Mont, Olot, Guilleries (Vay.). 



La ^Jalcatuni Wk. a Tagamanent, Coll de Sta. Bàrbara, a la prov. de Tarragona (Csta.); 

 Alt Empordà, Vilademires, Olot (Vay.); la Sellera (Cod.!). — Juny-Jul. 



G. silvestre 



1,281. — G. cinereum All. — Subsp. del 

 G. Mollugo apud Rouy; de la anterior 

 apud Fiori. 



(cinereus color, és color de cendra, les fulles 

 són d'un verd glauc). 



Perenne, tronc de 2-4 dm., ascendent, un 

 poc rígid, quasi cilíndric, glabre; fulles linears, 

 mucronades, revoltes pel marge, de raquis prim 

 i estret, verticil•lades per 6-8, d'un verd glauc; 

 flors blanques, en panotxa ampla; branques 

 pàtulo-erectes, pedicels drets, bastant més 

 llargs que'l fruit; lòbuls de la corol•la cuspi- 

 dats, fruit grosset, negrós, glabre, llis. 



Geografia. — Llocs secs i àrids: St. Hilari, r. = Co- 

 marques de Vich, al Vallès, Pla de Barcelona et alibi 

 (Csta.); cap a Bielsa (Campo!). ~ Maig-Jul. 



1,282.— G. silvestre Poll. = G. umbella- 

 tum Lmk.=G. laeve Th. 



(s'ha format de umbel•la, per la inflorescència 

 en corimbe; laevis levis, llis pels troncs). 



Perenne, rizoma prim, troncs de 1-4 dm., 

 febles, radicants o estolonífers, difuso-ascen- 



145 



