PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Rubiàcies. 



G. ^^S. -Galium. 



dents, glabres o pubescents; fulles lanceolato-linears, mucronades, un poc re- 

 voltes pel marge, de raquis prim i sortit, glabres, pubescents, escabroso-hís- 

 pides cobertes de papil•les, verticil•lades per 6-9; flors blanques, petites, en 

 panotxa corimbiforme, de branques pàtulo-erectes, gràcils, poc nombroses, 

 terminades en cimes repetidament tricotòmiques; pedicels fructífers drets, 

 més llargs que'ls fruits; lòbuls de la corol•la aguts, no apiculats, anteres 

 grogues; fruits negrosos, glabres, finament xagrinats: planta polimorfa. 



■9- papillosum Lap. — FuUes llargues, linear-lanceolades, hispídules i co- 

 bertes de papil•les lluents, albo-nacarades. 



£ scahrifolium Rclib. — Fulles linear-oblongues, sense papil•les, híspido- 

 escabroses, entrenusos llargs. 



8 montanum Vill. — Fulles glabres, troncs poc ramificats, entrenusos 

 3-6 veg. més llargs que les fulles. 



7 Lapeyrousianum Jordan. — Fulles linears o sublanceolades, amb papil- 

 les, ni hispídules ni escabroses; entrenusos 1-3 veg. més llargs que les fulles; 

 flors en cimes umbel•liformes, panotxa ovoide. 



Geografia. — Boscos, erms i pastures: Vallès, Montserrat, S. Llorenç, Ribes, Bergadà et 

 alibi. = Montsant, Montseny (Csta.); Ribes, Lluçanès, Basora, Segaró (Vay.). 



La ^papillosum Lap. — Freqüent al boscos del Vallès. =Montserrat, Priorat, Montseny 

 (Csta.); Plana de Vich (Masf.!); Lluçanès, Guilleries, Olot, Empordà, Xúria, Tragurà, la Cer- 

 danya (Vay.). 



La t scabrifolium Rchb.— Comú a la Vall de Ribes, al Bergadà, a la font de Tagast. = La 

 Molina (Vay.). 



La montaninn Vill.— A la Vall d'Eine (Vay.), la Cerdanya, de la Vall de Llo a Puigmo, 

 rens (Gaut.). 



La Y Lapeyrousianum Jord.— A la regió alia del Montseny, Núria (Puigg.!, Senn. in hb. 

 Cad.l); Tragurà, Setcases (Vay.), Benasc, Maladetta (Csta.); Port de la Picada (Compn.!;.— 

 Juny-Jul. 



G. pusíllum 



1,283.-0. pusíllum L. — Subsp. del 

 G. púmilum Lmk., apud Rouy. 



(púmilus, nan, pigmeu; pusillus, de pusus, de 

 talla petita). 



Perenne, cespitós, troncs de 5-12 cm., pros- 

 trato -ascendents, prims, un poc rígids, qua- 

 drangulars, híspids, de entrenusos curts; fulles 

 estretament lanceolato-linears linear-alenades , 

 les inferiors més amples i molt curtes, llarga- 

 ment cuspidades, ordinàriament híspides, de 

 raquis gruixudet i prominent, esteses o recor- 



146 



