FLORA DE CATALUNYA 



Rubiàcles. 



G. 338. -Galium. 



bades, verticil•lades per 7-8; flors blanques, en panotxa curta, suhumhel•li- 

 forme; branques ascendents, terminades per petites cimes; pedicels erecto- 

 divergents, poc més llargs que'l fruit; lòbuls de la corol•la aguis, fruits 

 bruneo-verdosos, glabres, quasi llisos. 



P hirtum Koch, (Prodr. II, 318). — Planta cano-híspida, fulles lanceo- 

 lato-linears, encorbades a l'àpex. 



Geografia. — Roques de les muntanyes : Montserrat, al camí de la Cova. 

 La j3 hirtiim Koch. — AI cim del Montsant. — Maig-Jul. 



1,284.-0. pyrenaicum Gou. — Subsp. 

 del G. púmilum Lmk. apud Rouy. 



Perenne, densament cespitós, lluent i argen- 

 tí, que's toma groc per la dessecació; troncs 

 de 2-6 cm., prostrato-ascendents, prims, un 

 poc rígids, glabres, d'entrenusos curts: fulles 

 linear-alenades, llargament cuspidades, escario- 

 ses al marge, de raquis ample i sortit, verti- 

 cil•lades per 6, densament imbricades i apli- 

 cades; flors blanques, axil•lars, solitàries als dos 

 verticils superiors; peduncle més curt que les 

 fulles, lòbuls de la corol•la ovato-lanceolats, ob- 

 tusos; fruit glabre, finament xagrinat. 



Geografia. — Roques i pastures de la regió alpina dels Pireneus: Comú a Núria; rasos de 

 Peguera, cap a la font de Tagast.=Cambradases, Setcases, Costabona, Carençà, Penyablan- 

 ca (Bub.); altures pròximes a Montgarri, port de Urets i de Liat(Llen.); Montgrony, a Puig- 

 nevada (Senn.). — Jul,-Ag. 



1,285.-0. cespitosum Ram. — Subsp. 

 del O. púmilum Lmk,. apud Rouy. 



(de cespes caespes, la gespa, mota de terra 

 amb herba, gleva). 



Perenne, troncs de 2-6 cm., prims, ajaguts, 

 formant niotes baixes, denses i blanes, lluents i 

 glabres, que's tomen negres rosses per la 

 dessecació; entrenusos molt curts; fulles linear- 

 lanceolades, acuminato-apiculades, primes, pe- 

 tites (4-7 mm. llarg), lluents, de raquis fi i 

 apenes sortit, verticil•lades per 6-8; flors blan- 



147 



