PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Rubiàcies. 



G. 338.-Galium. 



ques, en petites cimes formades per peduncles i-yflors, apcnes més llargs que 

 les fulles superiors; lòbuls de la corol•la ovato-lanceolats, obiusos: fruit negre, 

 glabre, tuberculós. 



Geografia. — Roques i pastures de la regió alpina dels Pireneus : Costabona (G. cl G.); 

 Vall d'Eine (Gaut.); Pir. espanyols (Rouy). — Jul.-Ag. 



1,286. — G. saxàtile L. = G. Hercyni- 

 cum Weigg. 



(saxatilis, denota la estació quasi com petraeus, 

 a les pedres; Hercynia silva és a la Germania, 

 habitació clàssica.) 



Perenne, troncs de 5-35 cm., difusos, qua- 

 drangulars, ramificats, glabres, que produeixen 

 a la base branques estèrils, ajagudes, densament 

 cespitoses; branques íioríferes dretes, primes, 

 ascendents, d'entrenusos superiors separats; fu- 

 lles lanceolades, les inferiors ovato-r adones, 7mi- 

 cronades, primes, escabroses al marge, de ra- 

 quis fi i sortit; flors blanques, en panotxa fonnada de petites cimes trico- 

 tòmiques, més llargues que les fulles; pedicels fructífers drets, lòbuls de la 

 corol•la aguts, no apiculats; fruit petit, glahre, densament tuberculós: planta 

 que s'ennegreix per la dessecació. 



Geografia. — Roques i pastures de les muntanyes si- 

 lícies: Núria (Vay.), Vall d'Eine, Pla Guillem (Gr, et G.), 

 Vall d'Aran, al mont Jèsoles (Timb.), S. Joan de To- 

 ran, Vagergues (C. et S.). — Juny-Ag. 



1,287. — G. cometerrhizon Lap. 



(per les arrels cabelludes; xo[j.r]r/;ç, en sentit 

 botànic; forma adjectivada neutra, com ^eXavó- 

 ppiCoç, nom d'el•lèbor negre). 



Perenne, cespitosa, que's torna negra per 

 la dessecació; rizoma prim, estolonífer; troncs 

 llargs, nuosos a la base, ajaguts, fràgils, qua- 

 drangulars, llisos, d'entrenusos molt curts a 

 a part superior i llargs a l'inferior; fulles trasovato-linears, obtuses, llises, 



G. cometerrhizon 



148 



