PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 339. — VAILLANTIA DC. 



(Dedicada a Vaillant. V. Gaüum Vaillaniii DC) 



Flors d'un verd groguenc o blanquinoses, molt petites, polígames, en 

 cimes axiliars subsèssils, triflores, les dos flors laterals de cada cima, mas- 

 culines, la central hermafrodita, formant en conjunt una espiga interrum- 

 puda; llim del calze quasi nul, corol•la rotàcia, 3-lobada en les flors mascu- 

 lines, 4-lobada en les hermafro dites, 3 i 4 estams respect.; 2 estils, estigmes 

 capitats; fruit compost de 2 aquenis soldats, amb i sola llavor madura; pe- 

 duncle fructífer format dels 3 pedicels soldats i endurits de les flors de la 

 cima; amb i cresta franjada i a veg. una banya dorsal i terminat amb 

 3 banyes, la mitjana de les quals s'encorba amagant l'aqueni: herbes anuals, 

 d'arrel prima i petita, fulles verticil•lades per 4. 



/Plantes glabres pubescents a l'àpex, fulles trasovades, aquenis gla- 

 I bres, amb banya dorsal; llavor reniforme, llisa. 1,288. V. muràlis. 

 ] Plantes lüspides, fulles oblongues, aqueni híspid, sense banya dorsal, 

 ( globulós, tuberculós 1,289. V. híspida. 



V. muràlis 



1,288. — V. muràlis L. 



(de mur us, i, muralla paret; estació de la pi.) 



Tronc de 5-10 cm., prhUy prostrato-ascen- 

 dent, simple o poc ramificat, fuUós, glabre 

 un poc eriçat a l'àpex; fulles trasovades, obtu- 

 ses, grassetes, de nervis poc marcats, translú- 

 cides, a la íi reflexes; flors d'un verd groguenc, 

 en espiga fullosa, quasi tan llarga com el tronc 

 o la branca; fruit estès, glabre, d'un blanc de 

 marfil a la maturitat, amb banya dorsal dreta, 

 breument franjat i recorhat a l'àpex: llavor re- 

 niforme o semilunar, llisa. 



Geograjia. — Roques i pedruscam del litoral: abundant ai Cap de Creus; la SaboUa, to- 

 cant a Cadaqués; la Escala; Castelldefels. = Montjuïc (Salv.!, Csta.). — Març-Maig. 



150 



