FLORA DE CATALUNYA 



Valerianàcies. 



G. 344. - Valeriana. 



Geografia. — Roques de la regió alpina subalpina del Pireneu : Coll de Jou; Núria. = 

 Comabella, Coma de Vaca, Font Canaleia (Vay.); cadena principal de Costabona a la Vall 

 de Llo (Gaut.); Vall d'Eine (Bub.); Coll de l'Hospital de Viella (Isern!); Penàblanca; Port de 

 Benasc (Zett.); de la Forqueta (Timb.); Port de Caldes, Aubert, Colomes, Marimagna 

 (Llen.!); Vall de Juela, Ruda (C. et S,)- — Juny-Ag. 



1,308. — V. montana L. 



(estació de la planta: de les muntanyes). 



Planta de rizoma llcnyós, no estolonífer, 

 olorós, ramificat, amb branques terminades per 

 rosetes estèrils i per troncs florífers de 2-5 dm., 

 drets, estriats, glabres o pubèruls als nusos; 

 fulles d'un verd bonic, lluents, les basilars i 

 les de les rosetes estèrils ovato-cordiformes o 

 suborbiculars i un poc decunents sobre el pe- 

 cíol, obtuses, les caulinars superiors ovato-lan- 

 ceolades o subcordiformes, acuminades, ordinà- 

 riament sentades, totes enteres o superficialment 

 dentades; flors rosades, polígames, en cima tricotòmica fluixa o fascicle co- 

 rimbiíorme; bràcties lanceolato-linears, ni escarioses ni pestanyoses; aqueni 

 ovoido-linsar, glabre, de costelles primes i prominents. 

 P ambigua G. et G. — Fulles caulinars triscctes. 



Geògraf ia . — hoscos ombrius i roques humides de les muntanyes: Montserrat, abundant 

 a la canal de S. Jeroni, a Sta. Cecília; Montseny; al Bergadà, bosc de Segalés, cap a Pegue- 

 ra; Coll de Jou, Ribes, Núria. = La Molina, N.^ S." del Mont (Vay.); Artiga de Lin, Mont- 

 garri, Aiguamoix (Llen.l); Salardú (C. et S.). 



La (B ambigua G. et G. a Montserrat, camí de la font del Moro (Marcet!"; Coll de Mal- 

 rem (Vay.). — Maig-Jul. 



V. tripteris 



1,309. — V. tripteris L. — Subesp. de la 

 anterior, apud Rouy. 



(per Ics fulles trisectes; Tctépiç com íUTspóv, ala, 

 com trilobat). 



Es diferencia essencialment de la V . mon- 

 tana L., per les fulles d'un verd cendrós, glau- 

 cescents, les basilars i les de les rosetes es- 

 tèrils ovades, cordiformes, llargament peciola- 

 des, més grossament dentades, les caulinars 

 trisectes, amb el segment terminal ovato- o 

 lanceolato-acuminat, molt més gran que els la- 



167 



