PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Valerianàcies. 



G. 345.- Valer ianella. 



I Fruits caducs, en glomèruls compactes, plans; llim del calze + oblí- 

 quament truncat, peduncles fructífers engruixits cap a l'àpex . 8. 

 Fruits persistents, en glomèruls compactes, globulosos; llim del calze 

 cupuliforme, peduncles fructífers no engruixits cap a l'àpex . 9. 

 [Llim del calze subcupuliforme, quasi tan ample com el fruit, aquest 

 I apenesde2mm.;bràctiesméscurtesqueelfruit. 1,316. V. truncata. 

 I Llim del calze subcupuliforme, un poc més ample que el fruit, aquest 

 ( de 2-3 mm.; bràcties tan llargues com el fruit. 1,317- V. eriocarpa. 

 Cúpula del calze fructífer poc oberta, acampanada, dividida fins a la 

 meitat en 6 dents dretes; fruit obcònico-tetragonal; planta esbelta, 



pubèrula 1,318. V. coronata. 



Cúpula del calze fructífer molt oberta, quasi rotàcia, dividida fins als 

 2 terços en 6 dents esteses; fruit turbinat; planta rabassuda, hís- 

 pida I5319 V. discoidea. 



m-^^L 



V. echinata 



V. olitoria 



1.310. — V. echinata DC. 



(echinatiis, eriçat de punxes; pel llim del calze). 



Tronc de 1-2 dm., dret, bastant gruixut, 

 glabre, estriat, ramoso-dicotòmic, a veg. des 

 de la base; fulles glabres, sent adés, les basilars 

 trasovato-espatulades, quasi enteres, les cauli- 

 nars lanceolades, incises o sinuoso-dentades; 

 flors blanquinoses o lilacines, glomèruls plans, 

 densos; peduncles fructífers engruixits a l'àpex, 

 subclaviformes; bràcties dretes, lanceolades, 

 apenes escarioses al marge, glabres, denticula- 

 des, iguals al fruit; llim del calze terminat en 

 3 puntes cònico -alenades, recorhad.es, la del mig, 

 que correspon a la cel•la fèrtil, més llarga i més 

 robusta; fruits persistents, glabres, els alars o 

 terminals linears i rectes, els laterals ohlongo- 

 suUctràgons, recorhats, amb 3 angles, 3 costelles 

 i 3 solcs. 



Geografia. — Sembrats i terres de conreu: Tarrassa, 

 Olesa, a l'Ubac, bastant comú; Bages. = Alguna veg. al 

 litoral (Salv.!); Prats de Rei (Puigg.!); Prades, Espluga, 

 a l'Urgell, la Sagarra (Csta.); Crespià i altres llocs de 

 l'Alt Empordà (\'ay.). — Abr.-Maig. 



1.311. — V. olitoria Poll. 



(de l'hort llegums; es cultiva i es mengen les 

 fulles radicals). 



170 



