FLORA DE CATALUNYA 



Valerianàcies. 



G. 345. - Valerianella. 



Sinonímia. — Canonges, margaridetes; cast. canónigos (hierba de los); fr. 

 màche, doucette, salade royale. 



Tronc de 2-5 dm., dret, ramoso-dicotòmic des de la base, angulós, eri- 

 çat i aspre pels angles; fulles pestanyoses, les inferiors oblongo-espatulades, 

 obtuses, enteres, les superiors més estretes, acutiúscules, freqüentment inci- 

 so-dentades a la base; flors blanquinoses, glomèruls suhglohulosos i densos, 

 peduncles prims, bràcties linear-espatulades, pestanyoses; llim del calze 

 S-dcniat, dents desiguals, molt petites, invisibles en el fruit, aquest molt ca- 

 duc, lenticular, més ample que llarg, amb un solc marginal corresponent a la 

 unió de les 2 cel•les estèrils, 2 petites costelles a cada cara, cel•la fèrtil grui- 

 xuda i esponjosa a l'esquena, les 2 estèrils més grans, contigües i separades 

 per un embà incomplert i freqüentment avortat. 



Geografia. — Camps i terres incultes, arenoses: Montcada, Mollet, Palautordera, Gualba, 

 Sils, Vidreres, Montsolí et alibi; Empordà; la Cerdanya. = Les Guilleries, Pireneu, Prats de 

 Molló (Vay ); les Bordes, Bosost i altres de la Vall d'Aran (Llen.l). — Abr.-Juny. 



1,312. —V. púmila DC. 

 nàcea Lois. 



V. membra- 



(de talla petita; les bràcties són apergamina- 

 des). 



Tronc de 1-3 dm,, dret, prim, estriat, pu- 

 bèrul i un poc aspre, sobre tot a la base, sim- 

 ple o ramoso-dicotòmic; fulles breument pes- 

 tanyoses i aspres al marge, les inferiors linear- 

 oblongues, enteres, les superiors lincar-lanceo- 

 lades, acuminades, inciso-dentades a la base; 

 glomèruls plans, clarets; pedicels íiliformes, 

 bràcties ovato-lanceolades, fortament escarioses 

 i pestanyoses; llim del calze format per 3 dents triangulars, curtes, obtuses, 

 la del mig més gran; fruit suborbicular, cóncavo-convex, amb 2 solcs lon- 

 gitudinals a la cara convexa, que la divideixen en 3 parts quasi iguals, la del 

 mig més sortida i carenada, la cara còncava o ventral amb una ampla cavitat 

 al centre; cel•les estèrils contigües, més grans que la fèrtil. 



V. púmila 



Geografia. — Camps i terres arenoses: comú al litoral, Vallès i Bages; St. Hilari i Mont- 

 solí. =A1 Lluçanès, Olot, Empordà, les Guilleries, Sta. Coloma, Amer e/ cï/zí»/ (Vay.); Vich 

 (Masf.); Lleida, Tarragona (Csta.). — Abr.-Maig. 



171 



