FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 349. — SCABIOSA L. 



(Ho deriven de scabies, lepra o sarna, per les qualitats sudorífiques de la planta. 



Cf. el Gal. Aparine (').)| 



Flors purpurines, blaves blanquinoses, en capítols discoidals, hemisfè- 

 rics o subglobulosos; involucre herbaci, 1-3-seriat, més curt que les flors o 

 igual; receptacle amb palletes inermes, calicle sentat, tetràgon i terminat 

 per 4 dents herbàcies o cilíndric i de llim escariós; calze de tub contret, 

 llim en petita copa, terminada en 5 arestes + esteses en estrella, persis- 

 tent; corolla 4-5-lobada, estigma enter o escotat: herbes anuals o perennes, 

 de fulles enteres o dividides. 



'Cahcle tetràgon, eriçat, de Uim herbaci, quadrilobat; flors blaves, co- 

 rol•la de 4 lòbuls iguals, fulles enteres o dentades, glabres, 



1,329. Sc. succisa. 

 Calicle cilíndric, de llim escariós, ondulat fistonat; corol•la de 5 lò- 

 buls desiguals, fulles generalment dividides 2. 



'Llim del calicle acampanat, curt, encorbat, fistonat, esponjós; calze 

 llargament estipitat, capítol fructífer ovoido-oblong, fulles caulinars 



pinnatisectes IjSSO- Sc. marítima. 



Llim del calicle setiforme, ample, ni encorbat ni esponjós, amb plecs i 



nombrosos nervis radiants; capítol fructífer subglobulós ... 3. 



Tub del calicle molt pelut, sense solcs ni costelles, amb 8 fossetes a 



l'àpex; copa del llim ampla, de més de 4 mm. d'altura ... 4. 



Tub del calicle pelut o pubescent, amb 8 solcs longitudinals, separats 



per costelles, terminat per una copa de 2-4 mm. d'altura . . 7. 



r Plantes anuals, copa del calicle més llarga que'l tub, arestes del calze 



) lanceolades a la base, un poc més llargues que la copa; fulles cauli- 



\ nars pinnatisectes IjSSI- Sc. stellata. 



Plantes perennes, copa del calicle més curta que'l tub .... 5. 

 'Fulles linears, enteríssimes, argentino-sedoses; arestes calicinals blan- 

 quinoses, apenes més llargues que la corol•la, 



1,332. Sc. graminifolia. 



I Fulles pinnatipartides o pinnatisectes, arestes calicinals rosses, 1-2 veg. 



més llargues que la copa 6 



(i) S'hauria d'entendre herba scabiosa, que pròpiament seria ella mateixa la sarnosa, a exemple de scrupuUsus, 

 salebrosus; la forma botànica mes comuna és — ària, verrucaria, scrofularia, parietaria i mil d'altres. Sfaí/oia, as-icra, 

 seria pel tronc pelut. 



187 



(: 



