PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Dipsàcies. 



G. 349. - Scabiosa. 



Geograjía.— Terres argiloso-calisses: la Sagarra (Isern!); vora esquerra de la Ribera Ri- 

 bagorzana; Pont de Muntanyana, Sopeira, Llautó, Abella, S. Romà, Vilamitjana, Tremp 

 (Csta.); Organyà. — Jul-Ag. 



iV. B. No veiem diferències essencials entre aquesta planta i la Se. pulsatilloides Boiss., 

 segons exemplars de l'Herb. Campo, de la Serra Nevada; ni semblen gaire constants les se- 

 cundàries que senyala «Zsta. (Catàl. 117), per això opinem que la planta catalana podria ser 

 mera var. de la de Boiss. 0. 



1,335. — Sc. Gramuntia L. 



(de Gramont, naturalista). 



Perenne, tronc de 3-8 dm., dret, cilíndric, 

 pelut, ramificat; branques esteses, fulles pu- 

 bescents o piloso-blanquinoses, les basilars ob- 

 longo-trasovades, /tmío-pinnatífides o fistona- 

 des, les caulinars generalment bipinnatisectes; 

 flors d'im blau clar, les exteriors més grans; ca- 

 pítols fructífers petits, globulosos; bràcties in- 

 volucrals lanceolato-linears, més curtes que les 

 flors; palletes del receptacle lanceolato-espatu- 

 lades, acuminades, pestanyoses; calicle tras- 



ovoido-tetragonal , amb 8 solcs longitudinals, separats per costelles puhescents; 



arestes calicinals més curtes que la copa del calicle sobrepassant-la un poc. 



Sc. Gramuntia 



Sc. columbaria 



Geografia. — Boscos secs i àrids : cordillera litoral; 

 Montserrat; S. Llorenç del Munt; Montseny; Guille- 

 ries; abundantíssima a S. Hilari i S. Miquel Sulterra = 

 Olot, N.» S.' del Mont (Vay.); Vich (Masf.); Vidrà 

 (Mar.''Masf.). — Jul.-Ag. 



1,336. —Sc columbaria L. 



(sha pres un columbarius adj. com columbi- 

 nus. Cf. Geranium columbinum). 



Sinonímia. — Escabiosa; cast. escabiosa de 

 palomas. 



Es diferencia essencialment de la anterior, 

 amb la qual té gran afinitat, per les fulles caulinars ordinàriament pinna- 



(1) En la pi. c.itaUna els nervis de la corona i les arestes del calze son pàl•lids, aquestes quasi el doble llargues 

 que aquelles; )a pi. Boissieriana presenta nervis i arestes vermellosos, aquestes més del doble llarguis que aquells. 



192 



