FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 351. — ADENOSTYLES CasS. 



(Grec àoTJv, glàndula, i ttuXoç, estil (u orgue femení); pels estigmes coberts de glàndules. 

 Cf. Physostigma, sense alteració desinencial.) 



Flors totes tubuloses, hermafrodites, purpurines; calàtides pauci-multi- 

 flores, en corimbes densos, terminals; periclini i-seriat, paucifoli, cilíndric, 

 de bràcties linears, obtuses o acutiúscules; corol•la 4-íïda, estigmes glandu- 

 losos, aquenis fusiformes, de 10 costelles; plomall multiseriat, de pèls pes- 

 tanyosos; receptacle nu; herbes perennes, de fulles caulinars alternes, grans, 

 suborbicular-cordiformes, les inferiors llargament peciolades. 



Fulles d'un verd fosc per l'anvers, tomen toses pel revers, amb la sina 

 basilar estreta, irregularment sinuato -dent adés; calàtides 3-5-flores; 

 periclini de 5 bràcties obtuses, de 4-5 mm. . 1,338. A. albifrons. 

 Fulles d'un verd clar per l'anvers, pubescents pel revers, amb la sina 

 basilar quasi tancada, regularment dentades; calàtides més grans, 

 multiíiores; periclini de 8-9 bràcties, acutiúscules, de 7 mm., 



1,339. A. pyrenaica. 



1,338. —A. albifrons Rchb. — A. àlbida 

 Cass. 



(de albus i frons, tis, per tenir una de les ca- 

 res — en el nostre cas el revers— alho-tomentosa.) 



Rizoma cundidor, amb nombroses fibres 

 radicals llargues; tronc de 6-12 dm., dret, 

 ramificat, pubescent, fortament estriat; fulles 

 d'un verd fosc i glabres per dessobre, alho-to- 

 mentoses per dessota, les superiors auriculato- 

 ample xic aules, les inferiors llargament peciola- 

 des, de llim gran, suborbicular-cordiformes, irre- 

 gularment sinuato-dentades , totes amb la sina 

 basilar ordinàriament estreta, separada per un lòbul cuneïforme, vorejat de 

 2 nervis gruixuts; flors purpurines, rarament blanques; calàtides de 3-5 flors, 

 periclini de 5 bràcties obtuses, de 4-5 mm. 



Geografia.— V Oïts de torrents, roques i llocs ombrosos del Pireneu: no escassa a Núria. 

 =Coslabona, Setcases, La Toza, Comabella, Font Canaleta (Vay.); vall d'Eine (Bub.); 

 Ports de Benasc i de la Picada, Renclusa, Artiga de Lin (Zeu.); ce. a tota la vall d'Aran 

 (Llen.). -Jul.-Ag. 



A. albifrons 



205 



