FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 352. — HOMOGYNE Cass. 



(De 6'[Aoto(;, semblant, igual, i yu^r;, pistil; per la semblança dels estigmes de les flors 



femenines i hermafrodites.) 



Flors totes tubuloses, vermelloses, les del centre hermafrodites, les peri- 

 fèriques femenines, i-seriades, filiformes, en calàtide solitària, terminal, 

 coetània de les fulles; periclini i-seriat, de bràcties purpurines, un poc es- 

 carioses al marge, linears, obtusiúscules, freqüentment acompanyat d'un 

 calícle pauciíoli, de bràcties petites, obtuses; aquenis cilíndrics, de 5-10 cos- 

 telles; plomall de pèls multiseriats, apenes pestanyosos; receptacle nu: her- 

 bes perennes, de rizom.a prim, cundidor; tronc escapi forme, de 1-3 dm., 

 dret, simple, llargament nu a la part superior, amb algunes escames linears 

 cap a l'àpex i 1-2 foliformes, distants a la part inferior; fulles quasi totes 

 radicals, petites, orbicular-cordiformes, verdes i glabres per dessobre, pubes- 

 cents i més clares per dessota, peciolades, superficialment fistonades. 



H. alpina 



1,340. — H. alpina Cass. 



(per la seva habitació.) 



Geografia. — Pastures de les altes muntanyes: altu- 

 res de Núria i a la vall, sota dels nareis. = Setcases, 

 Costabona, Coma del Tec, Comabella, Gils (Vay.); vall 

 d'Eine (Gaut.); vall Farrera, estany de Sotllo (Font); 

 Port de Benasc i falda de la Maladetta (Zett.); Aubert, 

 Liat, Montgarri (Llen.); Montartó, Tredòs, Beret, Port 

 de Viella (Coste et Soulier).— Jul.-Agost. 



207 



