FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 357 -Phagnalon, 



calàtides petites (llarg, de 5-8 mm.), sentades o subsèssils, solitàries o re- 

 unides per 2-6, freqüentment per 3, a l'extrem de les branques adornades 

 de 2-3 bractèoles; flors groguenques, periclini ovoide, de bràcties estretament 

 aplicades, lluents, groguenques a la base, brunes a l'àpex, les exteriors 

 ovades, obtuses, les interiors oblongues, agudes. 



Geografia. -Roques i murs del litoral, Vallès, S. Llorenç del Munt, Penades, Montser- 

 rat, Bages. ^Muralles de Girona, internant-se fins a Talaixà (Vay.); Llers Molins La Jun- 

 quera (Senn.); la Mola (Csta.). — Maig-Juny. 



1,349. —Ph. saxàtile Cass. 



(per la seva estació a les roques penyes.) 



Tronc de 2-4 dm., llenyós a la base, dret, 

 fullós, molt ramificat, de branques dretes, co- 

 bert d'un toment blanc que a la fi cau en 

 petits flocs; fulles lanceolato-linears, dretes, 

 atenuades a la base, enteres, acutiúscules, víri- 

 do-araneoses per dessobre, molt tomentoses per 

 dessota, amb el raquis prominent, un poc re- 

 voltes al marge; flors grogues, calàtides quasi 

 el doble grans, totes solitàries a l'extremitat 

 de peduncles llargs, prims, molt aviat nus; pe- 

 riclini acampanat, de bràcties glabres, lluents, brunes; les exteriors obertes o 

 reflexes, lanceolades, obtusiúscules, les interiors oblongues, agudes. 



Geografia. — Roques, marges, barrancs del Vallès, 

 Terrassa, Olesa, S. Llorenç del Munt; Penades, Mont- 

 serrat; Bages. = Girona fins a Sagaró, Beuda, Castelló, 

 Cadaqués (Vay.); Roses (Senn.); Vich CMasf.). -^ Maig- 

 Agost. 



norii Presl. 



rupestre DC — Ph. Te- 



(de rupes, la roca; de Michel Tenore, A. de la 

 Flora Napolitana, 4 vols. fol. Neap., 1811). 



Tronc de 2-3 dm., llenyós, ajagut a la base, 



ramificat, cobert d'un toment blanc; fulles 



vírido-araneoses per dessobre, albo-tomentoses 



per dessota, ordinàriament sinuato-dentades, les inferiors oblongues, atenuades 



a la base o subtrasovades, semiamplexicaules, les superiors més estretes, un 



215 



