FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 359 — ERIGERON L. 



(Es el rerdader sinònim de senecio, mera traducció del grec; de y^p (à'ap), la primavera, 

 i yépwv, un vell, perquè ja és vella al començar la estació (0.) 



Flors purpurines o blanques, les perifèriques femenines, estretament li- 

 gulades, multiseriades, les centrals hermafrodites o masculines, tubuloscs, 

 de corol•la 5-dentada; periclini cilíndric o hemisfèric, multiseriat, imbricat; 

 aquenis linear-oblongs, comprimits, sense costelles; plomall i-seriat, raram. 

 ± 2-seriat, pèls breument pestanyosos; receptacle un poc convex, alveolat, 

 nu, d'alvèols superficials, no dentals: herbes anuals, biennals o perennes, de 

 fulles alternes. 



Plantes anuals o biennals, no cespitoses; tronc policèfal; lígules dretes, 

 grogues i escassament més llargues que les flors del disc . . 2. 



(Plantes perennes, cespitoses; tronc mono-, oligocèfal; lígules esteses, 

 nombroses i quasi el doble llargues de les flors del disc ... 3. 



Xalàtides de 3-5 mm. diàm., molt nombroses, en llarga panotxa pira- 

 midal; lígules blanques; aquenis més llargs que'l periclini, 



1,353. E. canadiensis. 



|Calàtides de prop de' i cm. diàm., generalment solitàries a l'extremi- 

 tat de les branques, en corimbe racemiforme, fluix; lígules violades 

 o blavenques, més llargues que'l periclini . . 1,354. E. acris. 



'Periclini híspido-Uanós; troncs monocèfals, paucifolis; fulles radicals es- 

 patulades, atenuades en pecíol molt més llarg que'l llim; bràcties 

 del periclini agudes 1,355. E. frígidus. 



I Periclini glabre, pubescent o subllanós; tronc i-6-cèfal, 



1,356. E. alpinus. 



IjSSS- E. canadensis L. 



(altres diuen canadense, fent neutre el nom 

 grecollatí masculí erigeron, erigerontis. V. Se- 

 necio) . 



Anual, tronc de 3-15 dm., dret, estriat, 

 ramificat, híspido-pubescent, molt fullós; fu- 

 lles d'im verd bonic, pubescents, pestanyoses, 

 les inferiors peciolades, oblongues trasova- 

 des, amb algunes dents superficials, les supe- 



(i) Altres ho deriven de è'ptov, pel o llana; pel plomall blanc de 

 l'aqueni. Per a una i altra denominació cf. Erophüa, Erianthus. ' 



219 



