PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 359.-Erigeron. 



riors linears, llargament atenuades a la base, enteres, agudes; calàtides pe- 

 tites, molt nombroses, en raïms que foimen una llarga panotxa; periclini ci- 

 líndric, de bràcties fluixes, linears, escarioses al marge; flors perifèriques 

 blanquinoses, de lígula dreta, curta, apenes exserta; aqueni pàl•lid, pubes- 

 cent; plomall clar, fràgil. 



Geografia. — Comú per terrenys pedregoso-arenosos de tot el país. — Set,-Oct. 



1,354. — E. aeris L. 



(^acris, acer, encara que masculí, V. altres 

 epítets de Linneus: Ranunculus, Aster. V. The 

 saur. 1. lat.) 



Biennal, tronc de 1-5 dm., dret, simple o 

 ramificat, generalment vermellós, superficial- 

 ment estriat, pubescent; fulles pubescents, les 

 radicals en rosetó, ovato-lanceolades, atenua- 

 des en pecíol, les caulinars linear-acuminades, 

 esteses: calàtides generalment solitàries a l'ex- 

 E. aeris trcmitat de cada branca formant una panotxa 



corimbiforme, fluixa; periclini hemisfèric, pu- 

 bescent o pelut, de bràcties purpurescents, linear-acuminades; flors perifèri- 

 ques violades o blanques, de lígula dreta, estreta, ben exserta; aquenis pàl- 

 lids, amb una línia taronjada al marge, pubescents; plomall fornit, fràgil. 



P asteroides DC. — var. podolica Rchb. — Corimbe dens, lígules esteses, 

 molt més llargues que les flors centrals i que'l plomall; fulles caulinars 

 dretes, escabroses. 



Raça E. pseudo-elongatus Rouy. — Tronc ramificat a la part superior, 



amb pèls blancs, horitzontals; fulles inferiors 

 lanceolato-espatulades, obtuses, les superiors 

 linear-oblongues, glabres, però llargament pes- 

 tanyoses; plomall ros, la meitat més llarg que'l 

 periclini. 



Geografia. — Bastant comú per boscos i llocs her- 

 bosos des del Vallès fins al Pireneu. 



La [i asteroides DC, al Montserrat, cap a Sta. Cecí- 

 lia; una pi. cultivada per Senn. a Ripoll sembla pertà- 

 nyer a la raça E. pseudo-eloti^aíus Rouy. — Jul.-Set. 



1,355.— E. írígidus Boiss.— Aster al- 

 pinus var. híspidus Lge. 



(per la estació, en regions fredes.) 



E. frígidus 



220 



