FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 36o.-Aster. 



IjSSQ- — A.. Willkommii Schultz. 



A. Vv'illkommii 



i Perenne, rizoma llenyós, ramificat, que pro- 



1 dueix llargues fibres radicals i varis troncs es- 

 I tèrils formant rosetons, els uns i els altres fèr- 

 i tils, de 1-2 dm., drets o ascendents, simples o 

 I poc ramificats a l'àpex, i-io-cèfals; fulles d'un 

 i verd grisenc, un poc consistents, aspres, pesta- 

 nyoses, les radicals i les dels rosetons oblongo- 

 espaiulades, atenuades en pecíol alat, ohscura- 

 i ment ynerves, enteres, rar. denticulades, les 



i caulinars lanceolades, agudes, sentades; flors 



ligulades lilacines, 10-20 lígules linear-lanceo- 

 lades, esteses; calàtides bastant grans, sostingudes per peduncles ascendents, 

 rígids, amb poques bràcties, subdilatats a l'àpex; corimbes fluix, bràcties 

 del periclini linears, canescent-verdoses, obtusiúscules, aplicades, estretament 

 fimbriato-escarioses al marge, pubescents; aquenis oblongs, coberts de pèls 

 curts, sedosos, aplicats; plomall blanc, de pèls crispo-flexuosos per la base, 

 poc més llargs que l'aqueni. 



var. catalaunicus Amo. — A. Catalaunicus Willk. et Csta. — Planta de 

 2-3 dm., més gràcil, tronc menys robust, pubèrulo-escabrós, purpurascent, 

 ramificat a la part superior, policèfal; fulles més estretes, més llargament 

 lanceolades; calàtides més petites, més nombroses (15-20), formant una pa- 

 notxa corimbiforme. 



Geografia. — Boscos àrids i pedregosos de la vall de Ribas; de S. Joan de les Abadesses a 

 01ot.=De Bagà a la Pobla de Lillet (Salv.I); S. Llorenç dels Piteus (Isern!); plana de Vich 

 (Csta,, Masf.); Queralbs, Rocabruna; Freixenet, Oix, Bassegoda, N.* S.* del Mont (Vayr.); 

 S. Feliu de Pallerols (Codin.l). 



La p catalaunicus Amo, als turons de Ripoll, Surroca, S. Joan de les Abadesses (Csta.), i 

 Coll de Malrem, vall del Bach, Ribas (Vayr.); paratges incults de Ripoll, Campdevànol, 

 Llosas, Gombreny (Senn.). — Jul.-Ag. 



N.B. Bubani (Flor. pyren., II, 260) creu que les plantes que li envià Vayr. sub 

 A. Willkommii i sub A. catalaunicus, com les que dit botànic recollí prop de Moya, Coll- 

 suspina, Tona, Bassegoda, Castelló d'Ampúries i als Pireneus d'Aragó i Navarra, correspo- 

 nen al A. Amellus L., encara que no deixa de notar algunes diferències, com ja les havia 

 observades Pourret, Nosaltres no havem pogut apreciar en la pi. catalana que les bràcties pe- 

 riclinals exteriors siguin recordades a l'àpex, caràcter especialment distintiu del A. Amellus 

 L., sinó aplicades, i en un tot la planta igual a la Willkommii Schultz, recollit per Pau a 

 Monreal del Campo. Per aquest motiu referim a aquesta espècie les dues plantes catalanes. 

 Creiem per altra part un xic difícil de distingir el A. Willkommii del A. catalaunicus. 



225 



