FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 366.-Senecio• 



amb poquíssimes bractèoles; periclini acampanat, albo-tomentós, de bràcties 

 linear-acuminades; calicle de 2-4 bràcties, quasi ocultes pel toment, 5-7 lígn- 

 les grogues, oblongues; aquenis grisencs, pubescenfs, més curts que'l plomall. 



Geografia.— PedTusc&m de la regió alpina: Núria, al Puigmal i Font de Segre; serra de 

 Finestrelles.==Comabella, de Morens a Costabona (Vay.), Puig Peric, Setcases, vall d'Eine, 

 Cambradases, Carençà (Bub.); Prats de Molló, Coll de Núria (Gr. et G.). — Jul.-Ag. 



1,382.-8. Doria L.— S. altissimus Mill. 

 — S. carnosus Lamk. Adanson fa Doria 

 igual a Solidago. 



(altus, superi, altissimus, per ser molt alt; car- 

 nosus, de caro, camis; les fulles són un poc 

 grasses i gruixudes.) 



Sinonímia. — Orval o dorval; cast. orval. 



Perenne, rizoma curt, ramificat; tronc de 

 10-15 dm., dret, fistulós, anguloso-estriat, gla- 

 bre, simple o un poc ramificat a l'àpex; fulles 

 carnoso-coriàcies, glabres, glaucescents, fina- 

 ment denticulades, les inferiors grans, ovades el líptico-lanceolades , obtuses, 

 atenuades en un llarg pecíol alat, les del mig oblongo-lanceolades, sentades, 

 amplexicaules , subdecurrenis, acuminades, les superiors bracteiformes; calàti- 

 des petites, nombroses, en corimbe compost, dens; peduncles filiformes, de 

 poques bractèoles, acuminades, semiamplexicaules i subcordiformes; periclini 

 acampanat, de 10 12 bràcties linear-lanceolades, pubescents; calicle de 4-5 bràc- 

 ties desiguals, pestanyoses, 3-4 veg. més curtes 

 que'l calicle, 4-5 lígules, curtes, linears, gro- 

 gues; aquenis grisencs, amb pèls inter costals, 

 oberts; plomall un poc més llarg que l'aqueni. 



Geografia. — PtslIs i llocs humits: Montseny, Vich; 

 Bages, Lleyda i Urgell, cap a l'estany de Ibars. = Cardo- 

 na (Csta.); Armentera d'Empúries (Vay.); Tremp; Ponç, 

 Organyà (Bub.), — Juny-Jul. 



IjSSs— S. Jacquinianus Rchb — S. ne- 

 morensis Jacq. — Subsp. del S. Fuchsii 

 Gmel. ap. Rouy. 



(ho deriven de nemus, némoris, el bosc; estació 

 de la planta dedicada a Jacquin.) 



S Jacquinianus 



245 



