FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 367.- Artemisia, 



minades o terminals a l'extremitat de un llarg peduncle, les superiors 

 breument pedunculades en raïm estret, fluix, fullós, freqüentment més llarg 

 que I restant del tronc; periclini ovoide, angulós, pelut; bràcties molt cònca- 

 ves, lanceolades, obtuses, escarioses al marge; corol•la peluda, aquenis ob- 

 longs, peluts a l'àpex; receptacle pelut. 



Geografia.— Roques de les altes muntanyes: Núria, altures de Font Negra. =Cap a Nou 

 Fonts i Font del Fresser (Salv.!); Cambradases; valls d'Eine, Llo i Prats (Gaut.); Pireneu 

 Or. (Rouy); Pic de Maubermé, r. r. (C. et S.). — Jul.-Set. 



1,389. -A. glaciàlis L. 



(per la estació: glacies; com frígidus, nivalis.) 



Sinonímia. — Cast. ajenjo 

 y bajo, enano o menor. 



alpino, candi do 



A. glaciàlis 



Es diferencia de l'anterior per les calàtides 

 en nombre de 3-6, subsèssils, reunides en raïm 

 molt curt, umhel•liforme, a l'extrem del tronc 

 i a veg., ademés, i ó vàries calàtides axiliars, 

 separades i llargament pedunculades; calàtides 

 de 40-50 flors, corol•la i aquenis glabres. 



a. congesta Rouy. — A. congesta Lkm.— ■ 

 3-6 calàtides en raïm capit uliforme a l'àpex, 

 bràcties i generalment fulles superiors, enteres; planta de 5-8 cm. 



Geografia. — YKoqnes i pedruscam de la regió alpina: 

 Núria, Noucreus (Senn.l); Pireneus (Coste). — Jul.-Ag. 



N. B. Encara que sembla més pròpia dels Alpes 

 creiem que pertany a aquesta espècie i var. la planta de 

 Senn. 



IjSQO — A. Absinthium L. 



(nom greco-llatí de l'absenta, à(|)ívO•iov, pi. amar- 

 ga; seriphion és la A. marítima L.) 



Sinonímia. 

 doncel. 



Donzell mascle; cast. ajenjo, 



Rizoma curt, ramificat, que produeix troncs 



estèrils molt fullosos i troncs florífers de 



4-6 dm., herbacis, drets, angulosos, blanquinosos, pubescents, molt ramifi- 



cats; fulles puntejades, pubescents, blanques per dessobre, vírido-blanquinoses 



251 



