FLORA DE CATALUNYA 



Compcstes. 



G. 367.- Artemisia. 



feres ascendents, estriades, glabres o glabrescents; fulles puntejades, verdes, 

 glabres, pubescents o subtomentoso-blanquinoses, peciolades; pecíols auricu- 

 lats per 2 orelletes linears o dentiformes, 1-2-pinnati sectes, de segments linears, 

 carenats per dessota, superficialment solcats per dessobre; calàtides globulo- 

 ses, penjants, en petits raïms espiciformes fluixos, drets, formant una panotxa 

 dreta, de branques dretes; periclini hemisfèric, subllanós, de bràcties quasi 

 iguals, ovades, verdes a l'esquena, amplament escarioses al marge; corol•la 

 glabra, aquenis oblongs, glabres; receptacle curtament pelut; planta d'olor 



de càmfora, bastant polimorfa. 



Geografia. — Llocs àrids i pedregoses: abundant a 

 Bagà i Pobla de Lillet. = Berga (Grau!); Espunyola 

 (Puj. C); la Sagarra; Conca de Tremp (Csta.); S. Joan 

 de l'Erm; vall d'Aran (Salv.i); Talaixà; Bassegoda; 

 N." S." del Mont, fins a Sagaró; Ribas; Tosa (Vay.); 

 Viella, Arties, Salardú (Llen.). — Jul.-Set. 



i>393 — A. incanescens Jord. — A. sa- 

 xàtilis Rchb., non Willd. 



(pel color blanquinós de la pi. incanesco; saxà- 

 tilis indica la estació de llocs pedregosos.) 



A. incanescens 



Considerada avui com ima raça o var. de 

 l'anterior, se'n distingeix per la part superior 

 del tronc, fulles, peduncles i periclini coberts d'una capa ± espessa de 

 toment blanc; capítols més petits i més llargament pedicclats, periclini angulós, 

 amb les bràcties desiguals, les exteriors linears, enterament herbaci, les inte- 

 riors ovades, amplament escarioses al marge, 

 olor forta de trementina. 



Geografia. — Llocs secs i pedregosos de les munta- 

 nyes; regió montana de Lleyda, Conca de Tremp, cap 

 a la Seu d'Urgell, r. (Csta.); cap a la Sagarra (IsernI ex 

 Willk.). — Ag.-Set. 



i>394• — A. vulgaris L. 



Sinonímia. — Altimira; cast. artemisia; awg/. 

 mugwort (contra los mosques i mosquits a 

 midge). 



Rizoma gruixut i llenyós, però tronc herbaci, 

 de 5-10 dm., dret, estriat, pubescent, verme- 

 llós, ramificat a la part superior; fulles no puntejades, vírido-f osques i gla- 



253 



