PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Compostes. 



G. 367.- Artemisia. 



bres per dessobre, albo-tomentoses per dessota, de contorn ovat, les inferiors 

 peciolades, 1-2-pinnatipartides; divisions amplament oblongo-lanceolades, agu- 

 des, mucronades, les demés sentades, totes auriculades; calàtides ovoides, 

 petites, nombroses, sentades, a la fi dretes, aglomerades al llarg de les 

 branques, formant una gran panotxa piramidal fiillosa; periclini alho-iomen- 

 tós, de bràcties desiguals, subcòncaves, amb i banda verde a l'esquena, les 

 exteriors lanceolato-linears, agudes, les interiors oblongues, amplament es- 

 carioses al marge; corol•la groga o vermellosa, glabra; aquenis i receptacle 



també glabres; planta molt amarga, olorosa. 



A. chamaemelifolia 



Geografia, — Prats, marges i vores de camins de la 

 regió subpirenenca : Ripoll, Ribas, Queralbs, Berga. = 

 Vich, r. (Masf.); la Sellera, r. (Cod.!); Cabrera; vall 

 d'Aran (Salv.i); Manlleu; Montgrony (Senn.); de Lès a 

 Salardú (Llen., C. el S.). — Jul.-Set. 



1,395. — A. chamaemelifolia Vill. 



(fulles de la camamilla.) 



Troncs llenyosos a la base, de 3-5 dm., 

 drets, estriats, glabres, molt fullosos; fulles 

 710 punte jades, vírido-f osques, glabres, les cau- 

 linars sentades, "^-pinnatisectes , de segments 

 filiformes, cuspidats, les inferiors amplexicaules; calàtides globuloses, pen- 

 jants, breument pedicelades, en petits raïms i-laterals, formant una panotxa 

 estreta, fullosa; periclini hemisfèric, subpubescent; bràcties desiguals, cònca- 

 ves, les externes linears, obtuses, herbàcies, les internes oblongues, amb 

 I banda verda a l'esquena, amplament escarioses al marge; corol•la glabra, 



aquenis i receptacle també glabres; planta de 

 una olor agradable. 



Geografia. — Roques i pedruscam de les altes mun- 

 tanyes : Surroca i Augassa (Vay.); S. Joan de les Aba- 

 desses (Senn. I). — Set.-Oct, 



1,396.— A. eriantha Ten.— A. Villarsii 

 G. et G. — Raça de la A. Genipi Weber 

 (ap. Rouy). 



(Pel toment albo-sedós i lluent, especialment del 

 periclini; cf. erianthus, erigeron; no es coíifon- 

 gui amb eranthemum.) 



Rizoma gruixut, negre, ramificat, que pro- 



254 



