FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 367. - Artemisia. 



diieix rosetons cespitosos i troncs florífers de 5-20 cm., herbacis, drets o 

 ascendents, albo-sedosos, lluents; fulles no puntejades, albo-sedoses, les infe- 

 riors i les dels rosetons peciolades, pecíol dilatat a la base, no auriculat, 

 "^-sectes, de segments '^-partits, divisions linears, agudes, les fulles caulinars 

 scntade-, pinnatífides; calàtides grandetes, esfèrico-deprimides, pedicelades, 

 multiflores, un poc penjants, en raïm i-lateral, un poc arquejat, curt, dens, 

 bracteolat, bractèoles superiors enteres, les inferiors 3-íides; periclini cobert 

 d'un toment llanut, blanquinós, de bràcties quasi iguals, còncaves, ovades, 

 amplament escarioses i brunes al marge; corol•la i aquenis peluts, receptacle 

 glahre. 



Geografia. — Roques i llocs secs de les altes muntanyes: Coma Gireta (Llen.!); Unyarre 

 a Montruc (Sou!.!). — Jul.-Ag. 



N. B. Aquesta planta presenta la /àc/es de la A. Assoana Willk., de l'Aragó, de la qual 

 emperò es distingeix desseguida pel raïm més curt i més dens, i sobre tot, per receptacle 

 glabre. 



1,397. —A. gàllica Willd. — Raça de 

 la A. marítima L. (ap. Rouy). 



(gallicus, de França, Gal•lia, pàtria princi- 

 pal.) 



Sinonímia. — Donzell bord marí. 



Rizoma ramificat que produeix troncs flo- 

 rífers cespitosos i troncs florífers de 2-4 de- 

 címetres, llenyo sos a la base, ascendents, 

 blanquinosos, ramificats, estriats; fulles alho- 

 tomentoses, 2-pinnatisectes, de segments li- 

 nears, obtusos, un poc revolts pel marge, de 

 raquis prominent, les inferiors i les dels troncs estèrils peciolades, les demés 

 sentades; calàtides oblongues, petites, dretes, sentades en petits raïms o glo- 

 mèruls a l'axil•la d'una bràctia linear, entera, formant ima panotxa pirami- 

 dal, densa, de branques dretes; periclini de bràcties glabrescents, desiguals, 

 les més exteriors petites, ovades, totalment herbàcies, les altres linear-lanceo- 

 lades, acanalades, amplament escarioses, lluents, de 2-3 flors cada calàtida; 

 corol•la i aquenis glabres. 



A. gàllica 



Geograjia. — Terrenys salobrencs del litoral i de l'interior : comú al Prat del Llobregat; 

 litoral de Barcelona, la Escala, Lleyda i Urgell. = Calella, de Calonge a Palamós; salines de 

 Cardona (Csla.). — Ag.-Set. 



íSS 



