PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ccmpcstes. 



G. 367.- Artemisia. 



IjSQS- — A. herba-alba Asso. 



(per les fulles albo-tomentoses; cj. àlbidus, la- 

 mium, pópulus, etc.) 



Sinonímia. — Botja pudenta; cast. ontina, 

 altamira lanar, boja blanca, escoba hedionda. 



Troncs suhllenyosos, de 1-2 dm., drets, molt 

 ramiíicats, de branques primes, pàtulo-erectes; 

 fulles molt petites, albo-tomentoses, al menys 

 quan són joves, les inferiors breument pecio- 

 lades, pinnatisectes, en segments cilindracis, 

 curts, obtusos, grassets, disposades sobre el 

 tronc en glomèruls o fascicles gemmiformes; calàtides petites cilindroidcs , 

 generalment dretes, subsèssils, de bractèoles cilíndriques, petites, obtuses, 

 en petits raïms simples, formant una panotxa piramidal, de bràcties erecto- 

 exteses; bràcties del periclini glabres o subviscoses, molt desiguals, les més 

 exteriors petites, ovades, quasi totalment herbàcies, les interiors més llar- 

 gues, linear-oblongues , lluents, amplament escarioses al marge, totes obtuses, 

 3-4 flors a cada calàtide; corol•la purpurina o groguenca, glabra, de tub 

 bruscament contret i glandulós a la base; aquenis i receptacle glabres; planta 

 d'olor agradable. 



a incana Boiss. — A. Arragonensis Lamk. — Tronc, branques, fulles i 

 periclini incano-tomentosos, corol•la purpurina. 



P glabrescens Boiss. — A. Valentina Lamk. — Tronc, branques, fulles 

 adultes i periclini vírido-glabrescents, corol•la vermella o groguenca. 



Geografia. — Terrenys argiloso-margosos àrids: al Vallès, r., detràs de Càn Font de 

 Gayà (Tarrassa); Boades, terme de Castellgalí, cap a Manresa i Comarca de Bages fins a 

 Puigreig.=Súria, Cardona, Berga, Vich, Urgell, Conca de Tremp i en direcció a la frontera 

 d'Aragó; Montsant i en direcció a València (Csta.); Sampedor i Artés (Font); Tremp, Esterri 

 (Bub.). 



La a incana Boiss. — A Cardona (Puj. Cl), idèntica a la que el propi A. ens remeté de 

 Ejea de los Caballeros. 



A la '^glabrescens Boiss. =A. Valentina Lamk., de Segorbe, remesa per Pau, pertany la 

 planta del Vallès i la dels voltants de Manresa. =També la de Cardona (Puj. C.!).— Set.-Nov. 



N. B. Costa i altres han assenyalat també a la comarca de Bages la A. Barrelieri Bess., 

 però prescindint de que Bub. considera com a sinònimes la A. Herba-alba Asso, la A. ar- 

 ragonensis Lamk., la A. Valentina Lamk., \&A. Barrelieri Bess. i fins la A. Hispànica 

 Csta., nosaltres havem observat sempre en la planta del Vallès i de Bages calàtides 5-4-770- 

 res\ ^&T\c\\m*glandulòs, en Hoc de calàtides 'j-8-Jlores i periclini ^/aire, que assenyala Willk. 

 a la i4. Barrelieri Bess. 



256 



