FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 369.-Leucanthemum. 



sohre l'ovari; aquenis de les lígules amb una corona dentada, alguna vegada 

 completa. 



Geografia. — Llocs àrids i pedregoses del Pireneu : cap a Corbera, riu de Greixa i altres 

 llocs del Bergadà; 'Hú.x\&, aX Salt del Sastre. =k.\\.uves de Ribas, Setcases, Tragurà, Ull de 

 Ter, Costabona (Vay.); Castanesa (Csta.); Solaneta de Costabona; Conca de Tremp; Bassi- 

 bé (Bub.); Tredòs, Bonaigua (Timb.). — Jul.-Ag. 



1,406. — L. montanum DC. Chrysàn- 

 themum saxícolum Koch. 



(estació seva es la muntanya; saxícola, fet aquí 

 adjectiu neutre; que habita en llocs pedregosos, 

 com saxàtilis.) 



Planta cespitosa, multicaule; troncs de 

 2-3 dm., drets o ascendents, prims, angulo- 

 so-estriats, monocèfals, llargament nusos a la 

 part superior; fulles glabres, subcrasses, les 

 inferiors trasovato-lanceolades, atenuades en 

 pecíol, les demés oblongo-lanceolades o les su- 

 periors oblongo-linears, sentades, no auricula- 

 des, totes mucronato-dentades; calàtides mitjanes, bràcties del periclini un 

 poc desiguals, les exteriors ovato-lanceolades, estretament escarioses al marge, 

 les interiors lanceolades, amplament escarioses a l'àpex: tub de les corol•les 

 del disc no prolongat sohre l'ovari, aquenis de les lígules amh corona entera, 

 cupuliforme. 



S graminifolium Rouy. — L. graminifolium Lmk. — Fulles inferiors llar- 

 gament cuneïformes o linear-oblongues, fluixament íistonades, les caulinars 

 linears, enteres o feblement dentades. 



L. montanum 



Geografia. — Boscos, marges i prats secs de les zones mitja i superior : comú a Ripoll i 

 vall de Ribas; Gelida, cap a Masgranada. = Turons caliços de Vich (Csta., iVlasf.); Prats de 

 Rei; S. Pere Sallavinera (Puigg.l); Segaró, les Ànsies fins a Collsacabra, Vidrà; Ciuret, 

 N.' Dona del Mont. 



La ^graminifolium Rouy. — A les Corbières, Conflent (Gaut.); Prades (G. et G.); Pire- 

 neu orient. (Lap.). — Juny-Ag. 



263 



