FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 378. — SANTOLINA TOURN. 



(Segons els més estaria per sanctolina, planta santa, per les seves virtuts, com tenim card 

 sant o beneït; segons altres de Saintes (Santones), país de la Gàlia, com sanlonina (una 

 Artemisia Santonicum o de Saintonges.) 



Flors grogues, les perifèriques curtament ligulades, i-seriades, femeni- 

 nes, les del disc he rmafro dites, tubuloses, de tub compresso-alat, allargat i 

 dilatat a la base en una membrana que cobreix la part superior de l'ovari; 

 llim 5-dentat, calàtides mitjanes, terminals, solitàries, portades per pedun- 

 cles angulosos, no engruixits a l'àpex; periclini hemisfèric, imbricat; recep- 

 tacle també hemisfèric, amb palletes còncaves, linear-oblongues, obtuses; 

 aquenis tetràgono-comprimits, no alats, truncats a l'àpex, atenuats a la 

 base; petits arbustos molt ramificats, de fulles alternes pinnatííides pin- 

 natisectes. 



Fulles linears, pinnatííides; lacínies curtes (2 mm.), obtuses, disposa- 

 des en 4-6 sèries i en diferents plans, 



1,425. S. chamaecyparissus. 

 Fulles oblongues, pinnatisectes; segments el doble llargs (3-6 mm.), 

 disposats en 2-4 sèries i en un mateix pla quasi, 



1,426. S. pectinata. 



1,425.-8. chamaecyparissus L. 



(s'ha comparat a un xiprer, com una Euphor- 

 bia així qualificada.) 



Sinonímia. — Espernallac, herba de Sant 

 Joan, botxes de S. Joan, cordonet, camamilla 

 de muntanya; cast. abrótano monterino hem- 

 bra, lombriguera, cipresillo. 



Petit arbust de 2-6 dm., de troncs Uenyo- 

 sos, ascendents, molt ramiíicats, únicament 

 les branques de l'any fulloses, dretes, rígides, 

 estriades, peludes o pubescents; fulles gr asso- 

 tes, de contorn linear, peciolades o atenuades a la base, pinnatífides; lací- 

 nies curtes (uns 2 mm.), suhclavi formes, disposades en 4-6 files no situades 

 al mateix pla; calàtides subglobuloses, de 8-10 mm. diàm., portades per 



S. chamaecyparissus 



281 



