FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 383.-ínula. 



I. crjthmoídes 



-L crithmoídes L. 



1,441. 



(per la semblança de les j ulles amb les del fo- 

 noll marí: crithmum.) 



Sinonímia. — Fonoll marí; cast. pulguera de 

 Alicante, hierba del cólico, romero marino. 



Tronc de 5-9 dm., subllenyós a la base, dret 

 o ascendent, simple o ramificat, estriat, gla- 

 bre, fullós; fulles carnoses, verdes, glabres, li- 

 neals, obtuses, les inferiors freqüentment trí- 

 fides o 3-dentades, les superiors enteres, por- 

 tant a l'axil•la un fascicle de fulletes; calàtides 

 petites, portades per peduncles bracteolats, angulosos, un poc dilatats a 

 l'àpex, en corimbe fluix; bràctees del periclini desiguals, lineals, acumina- 

 des, aplicades, glabres, les exteriors herbàcies, les interiors escarioses al 

 marge; lígules més llargues que el periclini, aquenis cilindroides, petits, rossos. 



Geografia. — Maresmes i terrenys salobrencs: litoral de Barcelona, la Escala i altres llocs 

 de l'Empordà, Urgell. = En tota la costa i terrenys salobrencs de l'interior (Csta.). — 

 Juny-Oct. 



1.442. — ! montana L. 



(per la estació de la planta; móns, montiï 



Sinonímia. — Herba del mal estrany. 



Tronc de 1-3 dm., dret o ascendent, simple, 

 albo-llanut, molt poc fullós; fulles oblongo-lan- 

 ceolades, les inferiors atenuades en pecíol, les 

 superiors assentades, enteres molt obscu- 

 rament denticulades, totes piloso-sedoses, espe- 

 cialment pel revers; calàtides grans, solitàries, 

 raram. 2-3; bràctees del periclini desiguals, les 

 exteriors herbàcies, linear-oblorgues, obtusiús- 

 cules, albo-tomentoses, erectes, les interiors groguenques, lineals, pubescents, 

 pestanyoses, escarioses; lígules lineals, molt més llargues que el periclini; 

 aquenis cilíndrics, bruns, peluts; plomall blanquinós. 



/^C> 



I. montana 



Geografia. — Ermots i boscos àrids : Montserrat, cap a càn Massana; Masgranada, sobre 

 Ordal; Lleida, a la serra de Canyelles. == Cap a Gandesa, Horta, la Mola (Csta.); Prats de Rei 



295 



