FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 383.-ínula. 



amplexicaules: calàtides grans, solitàries o poc nombroses (2-7), en corim- 

 be; periclini llanut, de bràctees quasi iguals, lineals, acuminades, les exte- 

 riors herbàcies, Uanoses, les interiors quasi totalment coriàcies, pestanyoses; 

 lígules lineals, piló so-glandulo ses, molt més llargues que el periclini; aquenis 

 cilíndrics, negronos, peluts. 



(3 bracteosa Vayr. — Planta més robusta, calàtides més grosses, més 

 nombroses; bràctees del periclini molt desiguals, les exteriors foliàcies, refle- 

 xes, semblants a les caulinars. 



Geografia. — Boscos, marges i llocs herbosos àrids : Tarrassa, Matadepera, S. Llorenç 

 del Munt, a l'Ubach; comarca de Bages, Gelida i altres llocs del Penades; Berga. = Vich 

 (Masf.); de la Seu de Urgell a Organyà (Csta., Isern); les Garrigues (Gonz.l); Prats de Rei 

 (Puigg.!); part de la Segarra (Csta.); Tremp, Solsona; Prats de Molló et alibi (Bub.); Puig- 

 reig, Marlès, Casserres, Serrateix (Puj. C). 



La j? bracteosa Vayr. — A Matadepera; Bagà, cap a Sta. Magdalena. = Prats i marges de 

 Sagaró; Castell, Molí, Canet, Banyoles (Vay.! in Hb. Cad.). — Juny-Jul. 





I. salicina 



1,445. — L salicina L. 



(per la semblança amb espècies de salix sal- 

 zes; forma i consistència de les fulles que re- 

 corda les del salze. — Aquesta terminació, molt 

 freqüent en la Botànica, és clàssica: quercí- 

 nus, etc.) 



Tronc de 2-5 dm., dret, giabre, simple o un 

 poc ramificat a l'àpex, fullós; fulles d'un verd 

 fosc, coriàcies, glabres, lluents, ovato-oblongues 

 o lanceolato-oblongues, agudes, semiamplexicau- 

 les, acuminades, feblement ciliato-cartilagino- 

 ses i aspres al marge; calàtides grandetes, so- 

 litàries ó 2-4, en petit corimbe; periclini giabre, de bràctees desiguals, les 

 exteriors herbàcies, endurides a la base, lanceolades, pestanyoses, reflexes 

 a l'àpex, les internes lineals, escarioses, pestanyoses, dretes, dures al marge; 

 lígules lineals, glabres, molt més llargues que el periclini; aquenis cilíndrics, 

 glabres; plomall blanquinós. 



. Geografia.— Boscos de les muntanyes: Montserrat, a la bassa de S. Miquel i de Roca fo- 

 radada a càn Massana; S. Climent del Bergadà, entre Vallcebre i Guardiola; vall de Riba;.; 

 Bages. = Castelldefels, Tarragona, Tortosa; Espluga de Francolí (Csta,); Cardona; Berga; 

 Castellar de la Muntanya (Isern); al Lluçanès, Vidrà, Olot, Camprodon (Vayr.); Tortellà 

 (Tex.!), Puigreig, Marlès, Sallent, Serrateix, Espunyola (Puj. C). — Maig-Ag. 



38 



297 



