FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 386. - Jasónia. 



Raça laüfolia Nob. — Es diferencia del tipus perles fulles ohlongues, 

 troncs poc peluts, calàtides més grans, en corimbe més amples, fluixos. 



Geografia. — Roques calices de les muntanyes de la regió mediterrània: A i'Ubac, Mont- 

 serrat; Montseny; Gelida; St. Martí Surroca, del Penades. = Tarragona; Prades; Montsant; 

 les Garrigues; Balaguer; Montsec, fins a Sopeira; Berga; Organyà; Seu d'Urgell; Roques 

 blanques, prop d'Orri, localitat pirenenca (Csta.). 



La raça laüfolia Nobis, al Montserrat. — Jul.-Set. 



1,453.— J. tuberosa DC 



(pel rizoma tuberculiforme.) 



Sinonímia. — Herba estranya; cast. estrella 

 de la playà. 



Rizoma inflat, tuberculiforme; tronc de 

 1-4 dm., dret o ascendent, llenyós a la base, 

 glabrescent, ramificat a l'àpex, prou fullós 

 a la part inferior, fulles un poc consistents, 

 lineals lanceolato-lineals , assentades, atenua- 

 des a la base, obtuses o bé obtusiúscules, en- 

 teres o denticulades, glanduloses per les 2 ca- 

 res; bràctees periclinaJs externes sedoses, glanduloses, recorbades a l'àpex, 

 les internes lineals, amplament escarioses al marge, poc o gens pestanyoses; 

 flors de la perifèria generalment ligulades, poc nombroses, fnés llargues que 

 el periclini; aquenis bruns, peluts, no glandulosos a Vàpex; plomall rosset. 

 p hirsuta Wk. — Troncs amb llargs pèls setosos, blancs, estesos. 



Geografia. — Terres incultes argiloses : Des de Gelida a la Segarra; Bages; Bagà, vall de 

 Ribas. = Vich (Masf.); St. Climent d'Amer (Cod.!); Manlleu; alt Empordà (Senn.i); Tortellà 

 (Tex.); regió pirenenca inferior (Vayr.). 



La p hirsuta Wk., freqüentment amb el tipus. —Jul.-Set. 



305 



