FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 388.— GNAPHALIUM L. 



(De yvà'^aXov, borra cotó ; pel lomenl que recobreix la planta ; n'omplien les màrfegues. 



Phagnalos és anagrama.) 



Flors grogues, totes tubuloses, les perifèriques nombroses, multiseriades, 

 femenines, les del disc hermafrodites; calàtides petites, en capítol o raïms 

 terminals; periclini ovoide o acampanat, escariós, multiseriat, imbricat, estès 

 en estel a la maturitat; aquenis cilíndrico-oblongs, plomall i-seriat, receptacle 

 pla, nu; herbes anuals perennes, albo-tomentoses, de fulles alternes, enteres. 



í Plantes anuals, calàtides en capítols terminals 2- 



(Plantes perennes, calàtides en espigues terminals 1. 



^Fulles caulinars oblongo-espatulades, semiamplexicaules, les involu- 

 crals més curtes que el capítol o nul•les; periclini blanquinós, lluent, 



i>457• Gn. luteo-album. 

 ^Fulles caulinars lanceolato-lineals, llargament atenuades a la base, les 

 involucrals més llargues que el capítol; periclini bru, mate, 



1,458. Gn. uliginosum. 

 ÍTroncs de 3-6 cm., filiformes, amb 1-2 fulles lineals; calàtides en espi- 

 I gues curtes (1-2 cm.) o solitàries; plantes cespitoses, d'estolons curts, 

 \ i^SQ- Grn. supinum. 



(Troncs de 1-3 dm., robustos, fullosos; calàtides en espigues ± llargues. 4. 

 Fulles caulinars i-nerves, assentades, atenuades a la base, lanceolato- 

 lineals; espiga simple composta, llarga, interrompuda a la base, 



1,460. Gn. silvaticum. 



I Fulles caulinars 3-nerves, poc nombroses, llargament peciolades, oblon- 



go-lanceolades; espiga quasi sempre simple, curta, densa, poc o gens 



interrompuda a la base 1,461. Gn. Norvégicum. 



1,457. — Gn. luteo-album L. 



(pel color de les flors i del periclini, blanc na- 

 carat aquest i les flors grogues.) 



Anual, tronc de 2-4 dm., simple o ramifi- 

 cat, albo-llanós, quasi nu a Tàpex; fulles albo- 

 tomentoses per les 2 cares, uninerves, semi- 

 amplexicaules, les inferiors transovades ohé ob- 

 longo-espatulades, les superiors linear-lanceola- 

 des, agudes; calàtides subsèssils, en capítols 

 terminals, densos, sense fulles a la base o amb 



309 



