FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 388. -Gnaphalium. 



les exteriors ovades, les interiors lanceolades; aquenis morenos, amb petits 

 pèls aplicats. 



Geografia. - Pastures de les altes muntanyes : Núria, a Noufonts, Coma d'Eine, al peu 

 de Finestrelles. = Coma de Vaca, Carençà, Comabella, La Toza (Vay.); vall d'Eine (Bub ) 

 Ports de Benasc i de la Picada (Zett., Csta.), Coma Gireta (Llen.), Tredòs (C. etS ) -Jul - 

 Agost, 



Gn. silvàticum 



1.460. — Gn. silvàticum L. 



(per la seva estació bosquetana: silva, el bosc.) 



Perenne, rizoma curt, que produeix troncs 

 estèrils, curts, ajeguts i troncs florífers de 

 2-5 dm., drets o ascendents, simples o rami- 

 ficats a la part superior, coberts d'un toment 

 blanc, molt fullosos fins a l'àpex; fulles albo- 

 tomentoses pel revers, vírido-glabrescenfs per 

 l'anvers, uninerves, lanceolaio-lineals, atenuades 

 a la base; calàtides en espiga terminal jullosa, 

 simple o composta, llarga, fluixa, interrompu- 

 da a la base; bràctees del periclini escarioses a 



l'àpex, brunes al marge, obtuses, les exteriors ovades, les interiors lineals; 



aquenis grisencs, pubescents. 



Geografia. -Boscos àrids de terrenys pedregoses: Montseny; Núria, la Cerdanva.=Vich 

 r. (Masf.); Vall d'Aran, Ribera de Viella (Llen.!).-Juny-Set. 



1.461. — Gn. Norvégicum Gunn. — 

 Subsp. de l'anterior apud Rouy, simple 

 var., apud Fiori. 



(planta de Noruega; fr. Norvège; habitació sep- 

 tentrional; al. Norwegen; llatin. Norwegia; angl. 

 Norway.) 



Presenta realment una gran afinitat amb la 

 espècie anterior, de la qual principalment se'n 

 distingeix pels seus troncs drets, poc fullosos, 

 coberts d'un toment més dens, per les fulles 

 caulinars, particularment les del mig, osten- 

 siblement s-nerves, lanceolades, més amples 

 (i cm. o més), llargament peciolades, més densament tomenioses pel revers. 



311 



