FLORA DE CATALUNYA 



Compostes. 



G. 39i.-Filago. 



1,465. —F. germànica L. 



(comú a l' Alemanya: estació.) 



Sinonímia. — Herba del born (Vay.); caste- 

 llà hierba algodonera, padre e hijos. (No po- 

 dem endevinar si s'ha pensat: filago, el íïlaire, 

 o alnado (antenado) cast.) 



Tronc de 1-3 dm., dret o ascendent, siniple 

 o ramificat a la base, dicòtom a la part supe- 

 rior, de branques pàtulo-erectes, fullós, to- 

 mentós, fulles linear-lanceolades , no atenuades 

 a la base, dretes, acostades, agudes, ondu- 

 lades o revoltes pel marge; glomèruls subglobulosos, formats de 20-30 calàti- 

 des, assentats en les dicotomies i a l'extremitat de les branques, acompanyats 

 de vàries fulles involucrals, dretes, més curtes que ells; periclini obscurament 

 pentagonal, de bràctees oblongo-lanceolades, acanalades, les externes termi- 

 nades en punta recta; aquenis bruns, finament glandulosos. 



a lutescens Gr. et G. — Planta coberta d'un toment albo-groguenc, bràc- 

 tees del periclini vermelloses a l'àpex. 



p canescens Gr. et G. — Toment blanc, bràctees del periclini poc pàl•li- 

 des a l'àpex. 



F. germànica 



Geo^ra;?íZ.— Torrents granítics o arenosos de la zona litoral i part de la mitja: Tarrassa, 

 als sembrats del Guitart; Montalegre; Blanes; Vidreres; Sta. Coloma de Fames; Montsoli; 

 les Guilleries; abundant a S. Miquel Sulterra.==Litoral i interior (Csta.); la Sellera (Cod.!); 

 predominant la a lutescens Gr. et G. — Maig-Oct. 



1,466.- F. spathulata Besi. subsp. de 

 la anterior ap. Rouy; simple var. ap. DC. 



(per la forma de les fulles, spathula, subes- 

 patulades.) 



Tronc de 3-30 cm., generalment ramoso- 

 dicotomat, des de la base amb les branques 

 + divaricades postrades; fulles albo-tomen- 

 toses, pàtulo-erectes, lanceolato-espatulades , ate- 

 nuades a la base, planes; 2-15 calàtides en glo- 

 mèruls més deprimits, quasi hemisfèrics, rode- 

 jats de 3-5 fulles involucrals esteses; general- 



317 



