PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 392 — LOGFIA CasS- 



(És anagrama de Filago, com passa amb alguns noms científics de plantes. — 

 V. Phagnalon = yvi'vaÀov.) 



Flors i fruits com el gènere Filago, sense més diferència que els aquenis 

 de la línia perifèrica més exteriors que estan completament continguts per 

 les bràctees del mig del periclini, cada una de les quals es caragola sobre 

 ella mateixa, soldant -se inferiorment pel marge; calàtides assentades, reunides 

 per 3-5, en petits glomèruls terminals i laterals situats a les dicotomies, 

 acompanyats de fulles involucrals lanceolato- alenades , molt més llargues que 

 els glomèruls; periclini obtusamsnt pentagonal, de bràctees lanceolato-li- 

 neals, còncaves, obtuses, escarioses, groguenques a l'àpex, que s'estenen en 

 estel a la maturitat; aquenis molt petits, grisencs; herbes anuals, albo- 

 tomentoses, troncs de 3-10 cm., drets, prims, ramoso-dicotomats a la part 

 superior, de branques pàtulo-e rectes; fulles dretes, linear-alenades, assen- 

 tades. 



1,469. — L. subulata Cass. = Filago 

 gàllica L. 



(per la forma de les fulles: siihula, la alena: 

 cf. Subularia aquàtica, una conífera, i Plan- 

 tago subulata.) 



Geograjia. — Terrenys gran ítico-pissarrosos: comú a 

 la cordillera superior del Vallès, des de l'Ubach fins al 

 Montseny, la Selva, Blanes, les Guilleries.=Montcada 

 (Csta.); Gavà, Cadaqués, la Cerdanya, MontUó, la Jun- 

 quera (Vayr.); S. Feliu de Guíxols (Bub.); Cabanes 

 (Senn.). — Juny-Set. 



320 



