PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 395. — CARPESIUM L 



(Interpreten una palla; les llargues fulles seques involucrals interiors — les escames — 

 semblen palles. = càrphos, el fenigrec; xapTrí)'aiov és el nom de una fusta; xàpuaaoí; el de 

 una pi. verinosa.) 



Flors groguenques, totes tubuloses, les perifèriques femenines, multise- 

 riades, amb el tub de la corol•la més prim, les del disc hermafro dites, 

 5-dentades; calàtides solitàries, terminals, penjants d'un peduncle fullós, en- 

 gruixit, reflex, formant una ampla panotxa fuUosa i fluixa; periclini he- 

 misfèric, multiseriat, imbricat; aquenis fusiformes, voltats de petites coste- 

 lles, contrets superiorment en un coll glandulós, curt, terminat en petit disc 

 cupuliforme, sense plomall; receptacle pla, puntejat, nu; herbes perennes, 

 de rizoma fibrós, tronc de 2-5 dm., dret, estriat, pubescent, ramificat a la 

 part superior, de branques esteses; fulles alternes, blanes, ovato-lanceolades, 

 acuminades, curtament peciolades, dentades, pubescents. 



1.473- 



C. cernuum L. 



C. cernuum 



(cernuus, caphaix, inclinat: per les calàtides 

 penjants.) 



Geograjia. — Llocs herbosos, frescals de la zona 

 superior : Ribes, Olot, a la Noc d'en Cols i abundant a 

 5. Valentí dels Esparts. =V'\ch (Masf.), la Sellera, r. 

 (Cod.!); Pir. Or., cap a Monàs, S. Joan de les Abades- 

 ses; Besora, Bianya, Sagaró, les Guilleries, en Osor, 

 Castanyadell (Vayr.); Tortellà, Crespià (Tex.!); S. Hi- 

 pòlit i seguint el Ter (Senn.!); Prats de Molló (Bub.). 

 — Jul.-Ag. 



324 



